ISSN 1725-5201 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Informācija un paziņojumi |
51. sējums |
Paziņojums Nr. |
Saturs |
Lappuse |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
|
|
ATZINUMI |
|
|
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
|
2008/C 310/01 |
||
2008/C 310/02 |
||
|
II Paziņojumi |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
|
|
Komisija |
|
2008/C 310/03 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5333 — Bell/Zimbo) ( 1 ) |
|
2008/C 310/04 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5376 — Greenvision Ambiente/Itochu/JV) ( 1 ) |
|
|
IV Informācija |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
|
Komisija |
|
2008/C 310/05 |
||
|
V Atzinumi |
|
|
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
|
|
Komisija |
|
2008/C 310/06 |
||
2008/C 310/07 |
||
|
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
|
|
Komisija |
|
2008/C 310/08 |
Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas Permis d'Est Champagne saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti) ( 1 ) |
|
2008/C 310/09 |
Paziņojums, kas publicēts saskaņā ar 27. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 Lietā COMP/B-1/39.402 — RWE Gas Foreclosure ( 1 ) |
|
|
CITI AKTI |
|
|
Komisija |
|
2008/C 310/10 |
||
|
||
2008/C 310/11 |
||
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi
ATZINUMI
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/1 |
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums ņemot vērā Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Itālijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas, Polijas Republikas, Portugāles Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes ierosmi, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par Eurojust stiprināšanu un ar ko groza Lēmumu 2002/187/TI
(2008/C 310/01)
EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šo datu brīvu apriti,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un jo īpaši tās 41. pantu,
IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.
I. IEVADPIEBILDES
1. |
Oficiālajā Vēstnesī 2008. gada 27. februārī bija publicēta 14 dalībvalstu ierosme pieņemt Padomes Lēmumu par Eurojust stiprināšanu un ar ko groza Lēmumu 2002/187/TI (1). |
2. |
EDAU nebija lūgts dot konsultāciju par šo ierosmi. Tālab viņš nāk klajā ar atzinumu pēc savas ierosmes, tāpat kā ir nācis klajā ar atzinumiem par ierosināto Padomes lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (“Prīmes līgums”) un par ierosināto Padomes lēmumu par minētā Padomes lēmuma īstenošanu (2). Pēc EDAU domām, aplūkotais atzinums būtu jāpiemin Padomes lēmuma preambulā, tāpat kā viņa atzinums ir minēts vairākos juridiskos instrumentos, kas ir pieņemti pēc Komisijas priekšlikuma. |
3. |
Lai gan dalībvalstij vai dalībvalstu grupai, kas ierosina kādu ES Līguma VI sadaļā paredzētu tiesību aktu, nav juridisku saistību lūgt EDAU konsultāciju, spēkā esošie noteikumi neliedz tādu konsultāciju lūgt. EDAU pauž nožēlu, ka dalībvalstis šajā gadījumā nav lūgušas viņa padoma, jo lielā ierosinātā tiesību akta daļā ir risināts jautājums par personas datu apstrādi — par tās priekš noteikumiem. |
4. |
Tāpat arī viņš pauž nožēlu par to, ka nav veikts ietekmes novērtējums, kas būtu pievienots ierosinātajam tiesību aktam (3). Tas ir vajadzīgs elements, kā stiprināt pārskatāmību un — plašāk — likumdošanas procesa kvalitāti. Eiropas Savienības pilsoņiem ir grūti saprast, kāpēc šis elements ir normāla likumdošanas procesa daļa, ja Komisija nāk klajā ar priekšlikumiem, bet tā nepieder pie likumdošanas procesa, ja dalībvalstis ierosina tiesību aktus. |
5. |
Šajā gadījumā papildu dokumenti būtu varējuši pamatot, kāpēc tik svarīgi ir izdarīt grozījumus Lēmumā 2002/187/TI. Šajā sakarā jāuzsver, ka akts ir ierosināts, lai pieņemtu juridisku instrumentu īsi pirms Lisabonas Līguma stāšanās spēkā. Minētais līgums mainīs Eurojust statusu, inter alia, arī tāpēc, ka tas likvidēs ar ES Līgumu radīto pīlāru struktūru. |
6. |
Beidzot ievadpiebildes, EDAU atgādina, ka 14 dalībvalstis ir nākušas klajā ar otru un cieši saistītu ierosmi, lai pieņemtu Padomes lēmumu par Eiropas tiesiskas sadarbības tīklu (4). EDAU nenāks klajā ar atzinumu par minēto ierosināto aktu, jo tas nav tik nozīmīgs no personas datu aizsardzības perspektīvas. Pie informācijas, ko izplata Eiropas tiesiskas sadarbības tīklā — kā paredzēts saskaņā ar ierosinātā akta 8. pantu — parastos apstākļos nepieder personas dati. |
II. VISPĀRĒJI JAUTĀJUMI
Ierosme pati savā kontekstā
7. |
Saskaņā ar ierosinātā tiesību akta apsvērumiem, tā mērķis ir stiprināt Eurojust darbību efektivitāti. Mērķis iekļaujas kontekstā, kurā Eurojust turpmāka attīstība ir uzskatāma par loģisku soli tādas organizācijas uzlabošanā. Eiropadome 2004. gada novembrī pieņemtajā Hāgas programmā (5) jau ir aicinājusi Komisiju apsvērt Eurojust turpmākās attīstības iespējas. Komisija 2007. gada oktobrī nāca klajā ar paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla nozīmi, Eiropas Savienībā apkarojot organizētu noziedzību un terorismu (6). Paziņojumā ir secināts, ka ir jāgroza Eurojust lēmums, lai ļautu Eurojust izvērst sadarbības potenciālu un vēl vairāk nostiprināties kā būtiski svarīgai struktūrai, kas Eiropā apkaro organizētu noziedzību un terorismu. |
8. |
EDAU arī atgādina, ka 85. pants Līgumā Savienības darbību (Treaty on the Functioning of the Union) (Lisabonas Līgumā) Eurojust tiesiskā bāze būs paplašināta salīdzinājumā ar pašreizējo bāzi — ES Līguma 31. panta 2. punktu. Lisabonas Līguma 85. pantā inter alia ir minēta kriminālizmeklēšanas sākšana. Lisabonas Līguma 86. pantā ir noteikts, ka Padome no Eurojust var izveidot Eiropas prokurora biroju (Eiropas prokurora birojs). |
9. |
Paziņojumā ir arī norādīts, ka dati par Eurojust darbību ir pozitīvi. To lietu skaits, kuru risināšanā ir iesaistījies Eurojust, jūtami pieaug. Tomēr tajā ir norādīts arī, ka attīstība prasa valstu iekšējām dalības struktūrām, kas ir Eurojust un kolēģijas dalībnieces, dotās pilnvaras padarīt skaidrākas un lielākas. Paziņojumā ir pamatoti pašreizējās sistēmas trūkumi, jo tā negarantē pietiekamas pilnvaras attiecīgām Eurojust valstu iekšējām dalības struktūrām un kolēģijai. |
10. |
EDAU izprot vajadzību uzlabot Eurojust tiesisko sistēmu, lai darītu to efektīvāku. Šī organizācija attīstās. Tās nozīme kriminālizmeklēšanā un kriminālvajāšanā kļūst aizvien lielāka, un tai jākļūst aizvien lielākai, lai padarītu Eurojust par nozīmīgu spēku šajā jomā. |
Eurojust vieta informācijas jomā
11. |
Paziņojumā ir uzsvērts, ka būtiski svarīga ir piekļuve informācijai. No tādas perspektīves ir loģiski, ka daudz ierosināto grozījumu ierosinātajā tiesību aktā attiecas uz Eurojust vietu informācijas jomā (7). Šis EDAU atzinums konkrēti pievērsīsies šim jautājumam, jo tam ir sakars ar personas datu vākšanu, glabāšanu un apmaiņu ar tiem. Šajā sakarā nozīmīgs ir arī tas, ka paziņojuma otrā daļā uzmanība ir pievērsta Eurojust attiecībām ar citiem darbību veicējiem, tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās. Ierosinātajā tiesību aktā daudz vietas ir atvēlēts arī tādu attiecību uzlabošanai, un tās būs svarīgs šā atzinuma elements. |
12. |
EDAU norāda, ka ierosinātajā tiesību aktā ir noteikumi, kas izraisa īpašu ieinteresētību no personas datu vākšanas, glabāšanas un to apmaiņas viedokļa:
|
13. |
Tādi noteikumi paplašina iespējas vākt un glabāt personas datus un apmainīties ar tiem, un tālab tie rada papildu draudus personas datu aizsardzībā. Protams, no draudiem ne vienmēr var izvairīties, jo spēkā esošos noteikumos ir jāparedz, ka Eurojust var efektīvi veikt operatīvas darbības. Tomēr, izstrādājot jaunus noteikumus, kas paplašina datu apstrādes iespējas, Eiropas likumdevējiem būtu jāpanāk labs dažādu iesaistīto sabiedrības interešu līdzsvars, ņemot vērā samērības principu. |
14. |
Tas noteikti prasa, lai minētos noteikumus izstrādātu, pamatojoties uz spēkā esošo noteikumu nepilnību analīzi, kā arī uz jauno noteikumu ceramo efektivitāti. Šā iemesla dēļ ir jānožēlo, ka ierosinātajam tiesību aktam nav pievienoti dokumenti ar tādu analīzi, nemaz nerunājot par to, ka paziņojumā ir dota daudz derīgāka informācija. Piemēram, nav nekādu pierādījumu, kāpēc 15. panta pilnīgie saraksti būtu jāaizstāj ar brīvi pieejamiem sarakstiem. |
Valstu krimināltiesību konteksts
15. |
Prasība pēc pierādījumiem ir vēl lielāka, ņemot vērā sarežģīto realitāti, kādā Eurojust ir jādarbojas. Šajā Eiropas integrācijas stadijā kriminālizmeklēšana un kriminālvajāšana ietilpst attiecīgu valstu tiesību jomā. Attiecīgu valstu tiesību akti šajā jomā balstās uz ilgus laikus pastāvējušām juridiskām tradīcijām, un tie ir ļoti dažādi. Eurojust uzdevums ir pēc iespējas atvieglināt vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā izvērstu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas darbību koordināciju, pilnībā respektējot pamattiesības un pamatbrīvības (8). |
16. |
Turklāt ar Lēmumu 2002/187/TI attiecīgu valstu valdībām ir liela rīcības brīvība jautājumā, kā tās veic ar Eurojust saistītus uzdevumus, piemēram, tas, kādu vietu tās atvēl valstu locekļiem. |
17. |
Tādai realitātei sekas ir dažādas. Pirmām kārtām, pamatoti šķiet iemesli ierobežot dalībvalstīm doto rīcības brīvību, lai nodrošinātu Eurojust iespēju efektīvi darboties. Ierosinātā tiesību akta 2. panta 2. punktā ir paaugstināts mazākais pieļaujamais resursu līmenis, kas dalībvalstīm būtu jādod attiecīgās valsts iekšējām dalības struktūrām. Arī jaunajā 9.a pantā ir slieksme stiprināt attiecīgo valstu locekļu stāvokli. Dalībvalstīm ir jādod tiem konkrētas pilnvaras. |
18. |
Otrkārt, būtu jāņem vērā tas, ka Eurojust apmainās ar ļoti dažādu juridisku sistēmu informāciju, uz ko attiecas dažādas juridiskas (un konstitucionālas) prasības par tādas informācijas lietošanu un piekļuvi tai. Tādas prasības nevajadzētu lietot, lai ierobežotu Eurojust pilnvaras vākt un glabāt informāciju, un apmainīties ar to, tāpat arī nevajadzētu ierobežot pašas prasības, bet tādā sarežģītā vidē visas iespējamās sekas būtu rūpīgi jāizsver un laikus jāņem vērā. |
Lisabonas Līgums un pārmaiņu vajadzība — vai pārmaiņas ir jāveic tagad?
19. |
Lisabonas Līgumam ir trīs nozīmīgas sekas, kas attiecas uz šo ierosmi:
|
20. |
Rodas jautājums, vai nebūtu labāk nogaidīt, kamēr Lisabonas Līgums stājas spēkā, pirms pieņemt Eurojust tiesību aktu sistēmas grozījumus, kas ir ietverti ierosinātajā tiesību aktā. |
21. |
Pēc EDAU domām, ir daži stipri argumenti, kas atbalsta domu pagaidīt, līdz stājas spēkā Lisabonas Līgums. Argumenti ir šādi:
|
III. PERSONAS DATU APSTRĀDES NOTEIKUMI
Vispārējā sistēma
22. |
Lēmuma 2002/187/TI 14. pantā ir noteikts, ka Eurojust var apstrādāt personas datus saskaņā ar savu kompetenci un veicot uzticētos uzdevumus. Minētajā pantā arī turklāt ir dota atsauce uz Eiropas Padomes Konvenciju Nr. 108 (12), kā arī daži vispārēji datu aizsardzības principi, un paredzēts, ka Eurojust izstrādā ar izmeklēšanām saistītu datu reģistru, un var izstrādāt pagaidu darba datnes, kurās arī ir personas dati. |
23. |
Ierosinātajā tiesību aktā nav ierosināts atsauci uz Konvenciju Nr. 108 aizstāt ar atsauci uz Padomes pamatlēmumu par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietu izmeklēšanā (13), tāpat arī nekādi neatsaucas uz minēto Padomes pamatlēmumu (14). Konsekvences labad EDAU iesaka pievienot tādu atsauci Lēmuma 2002/187/TI 14. pantā. Tāda atsauce ir vēl jo svarīgāka jo Eurojust apmainās ar personas datiem ar dažādu valstu varasiestādēm, kam būs uzliktas saistības ar Padomes pamatlēmumu par personas datu aizsardzību, kad tas būs stājies spēkā dalībvalstīs. |
Lietu apstrādes sistēma (Case Management System)
24. |
Ierosinātajā tiesību aktā ir paredzēts atsauci uz “reģistru” aizstāt ar atsauci uz “Lietu apstrādes sistēmu ar reģistru (Case Management System containing an index)”. EDAU atbalsta tādu pārmaiņu, jo tajā labāk atspoguļota Eurojust sistēmā piekoptā prakse. Ar to ir skaidri pateikts, ka noteikumi par personas datu apstrādi — tās ierobežojumi — attiecas uz lietu apstrādes sistēmu kopumā, un ne tikai uz reģistru. |
25. |
Ierosinātajā tiesību aktā ir paredzēts ierobežotos personas datu sarakstus, ko var apstrādāt saskaņā ar 15. panta 1. un 2. punktu aizstāt ar līdzīgiem sarakstiem, bet kas būtībā būtu brīvi pieejami. Vārdus “tikai/vienīgi” svītros, un 15. panta 1. punktā pievieno vārdu “piemēram”. Ja neņem vērā mazu nekonsekvenci ierosinātajā tiesību aktā (kāpēc 15. panta 1. punktā jāpievieno vārds “piemēram”?), pēc EDAU ieskata tāds grozījums nebūtu jāpieņem Savienības tiesībās. Grozījums maina sarakstu būtību — ar negatīvām sekām datu aizsardzībai un juridiskai skaidrībai, un bez pietiekamiem iemesliem (15). |
26. |
EDAU nesaprot, kāpēc tāds grozījums būtu vajadzīgs, jo īpaši tāpēc, ka datu saraksti jau ir visnotaļ plaši. Ja trūkst konkrētu kategoriju datu, labāk būtu tos iekļaut attiecīgā paša lēmuma kategorijā. Šis ierosinātais tiesību akts ir laba izdevība to darīt, kas izpaužas ieteikumā pievienot jaunu kategoriju (l) 15. panta 1. punktā. |
Datu kategoriju pievienošana
27. |
Pievienošana attiecas uz telefona numuriem, transportlīdzekļu reģistrācijas datiem, datiem, kas ir saistīti ar telefona un e-pasta izmantošanu, DNS datiem un fotoattēliem, kas visi ir saistīti ar personām, ko kriminālizmeklēšanā vai kriminālvajāšanā tur aizdomās par dažu tipu noziegumiem. EDAU saprot vajadzību apstrādāt tādus datus, bet grib pieskarties dažiem konkrētiem aspektiem, kam ir vajadzīgs skaidrojums:
|
IV. ATTIECĪBAS AR ĀRĒJIEM PARTNERIEM
28. |
Saskaņā ar ierosinātā tiesību akta septīto apsvērumu ir arī jāstiprina Eurojust spējas sastrādāties ar ārējiem partneriem, piemēram, Eiropolu, OLAF un Frontex, kā arī ar trešo valstu varasiestādēm. |
29. |
Turklāt, 26. pantā ir daži jauni noteikumi par attiecībām un ciešu sadarbību ar citiem partneriem, piemēram, Eiropas tiesiskas sadarbības tīklu, Apvienoto situāciju centru (Joint Situation Centre — SitCen), Interpolu un Pasaules muitas organizāciju. No ierosinātā tiesību akta izriet, ka tāda sadarbība noteikti var ietvert personas datu apmaiņu. Tas liek izdarīt šādus secinājumus —
|
Sadarbība ar Eiropolu
30. |
Runājot par sadarbību ar Eiropolu, ierosmē ir vairāki jauni elementi, kas galvenokārt attiecas uz Eurojust nostāju pret Eiropola analīzes darba datnēm (18). Kā ierosināts, 9.a panta 1. punkta c) apakšpunktā attiecīgām Eurojust dalībvalstīm ir dotas pilnvaras veikt uzdevumus saistībā ar Eiropola analīzes darba datnēm. Ierosinātā tiesību akta 26. panta (a) punkta 1.a apakšpunkts ir īpaši svarīgs, jo tajā ir paredzēts, ka dalībvalsts nodrošina, lai kolēģija varētu reāli sākt tādas analīzes darba datnes, un varētu piedalīties tās darbā. Ierosinātais tiesību akts ir būtiski jauns, jo ar to ir darīts gals stāvoklim, ka atšķirīgo Eiropola un Eurojust tiesisko sistēmu dēļ abas struktūras ir pilnībā nošķirtas. Tās sadarbojas, piemēram, par pamatu ņemot savstarpēju vienošanos, bet tās nevar tieši piekļūt otras sistēmām. |
31. |
Ierosinātajā Padomes lēmumā, ar ko nodibina Eiropas Policijas biroju (European Police Office — Eiropolu) nav 26. panta a) punkta 1.a) apakšpunktam līdzīga panta, kas darītu iespējamu Eurojust piekļuvi Eiropola analīzes darba datnēm un līdzdalību tajās (19). Gluži pretēji, ierosinātā tiesību akta 14. pantā ir stingri ierobežojumi par līdzdalību tādās darba datnēs un to analīzi. Ierosinātā tiesību akta 14. panta 2. punktā ir paredzēts, ka tikai analizētāji ir pilnvaroti ievadīt datus attiecīgās datnēs un izdarīt grozījumus tādos datos, un ka visi analīžu grupas dalībnieki var atgūt datus no datnes. |
32. |
Tas uzliek divus pretrunīgus juridiskus pienākumus. No vienas puses, Eiropolam būtu jāierobežo līdzdalība tādās darba datnēs un to analīze ar analīžu grupas analizētājiem/dalībniekiem. No otras puses, dalībvalstīm ir uzlikti pienākumi saskaņā ar Savienības tiesībām — ļaut Eurojust atvērt datnes un piedalīties tajās. Nav skaidrs, kuras no šīm saistībām gūs virsroku. Juridiskas skaidrības dēļ Padomei ir jāgroza viens no abiem juridiskajiem instrumentiem, pirms tos pieņem galīgā variantā. Abiem instrumentiem būtu jābūt savstarpēji saderīgiem. |
33. |
No šādas perspektīves raugoties, ir arī būtiski svarīgs jautājums, kas prasa atbildes. Vai Eurojust kolēģijai ir aktīvi jāpiedalās Eiropola darbā, vai arī pietiktu, ja Eurojust lūgtu Eiropolu atvērt analīzes darba datnes un/vai informāciju no Eiropola saņemtu pēc lūguma — kāds saskaņā ar abu struktūru vienošanos ir pašreizējais stāvoklis? |
34. |
Pēc EDAU viedokļa — šādos apstākļos un, tā kā nav skaidras un atklātas motivācijas, būtu jāapsver, vai nepietiktu ar to, ka turpinātu darboties pašreizējie mehānismi, ar nosacījumu, ka:
Tādā risinājumā būtu ņemtas vērā arī datu aizsardzības intereses. Eiropola un Eurojust pienākumi no personas datu apstrādes viedokļa (kas tos apstrādās? kas uzraudzīs datu apstrādi?) paliks skaidri nošķirti, kas arī lieti noderētu, ņemot vērā dažādas pārraudzības datu apstrādes sistēmas, ar dažādām Kopīgām pārraudzības struktūrām, un Eurojust Kopīgajā pārraudzības struktūrā darbotos tiesneši (21). |
Sadarbība ar citu valstu varasiestādēm
35. |
Tā arī nonākam pie sadarbības ar trešo valstu varasiestādēm. Esošie mehānismi, kas ir izveidoti ar Padomes Lēmuma 2002/187/TI 27. pantu, būs pabeigti ar pantu par koordinācijas tiesnešiem (Liaison Magistrates), ko sūtīs uz trešām valstīm (26. panta a) punkts) un ar pantu par tiesiskas sadarbības lūgumiem no trešām valstīm (27.a pants). |
36. |
EDAU atbalsta tādus jaunus noteikumus, bet lūdz pievērst īpašu uzmanību datu aizsardzības līmenim trešās valstīs, uz ko attiecas Padomes Lēmuma 2002/187/TI 27. panta 4. pants. EDAU iesaka izmantot pašreizējo, grozīto Padomes lēmumu, kurā ir paredzēts arī turpmāk vērst plašumā apmaiņas ar trešām valstīm, lai Padomes lēmumā fiksētu piemērotības izvērtējuma procedūru. Izvērtējums būtu jāveic Eurojust kolēģijai, un jāapstiprina Kopīgai pārraudzības struktūrai. |
V. PĀRRAUDZĪBA
37. |
Padomes Lēmumā 2002/187/TI ir plaši noteikumi, lai nodrošinātu Eurojust sakarā piemērojamo datu aizsardzības prasību ievērošanu. 17. pantā ir risināts jautājums par Eurojust datu aizsardzības inspektoru, bet ar 23. pantu ir izveidota Kopīga pārraudzības struktūra, kas kopīgi pārraudzīs Eurojust darbības. |
38. |
Ierosinātajā tiesību aktā nav ierosinātas būtiskas pārmaiņas tādos noteikumos, kas šķiet darbojamies labi. Ir ierosināts tikai mazs papildinājums 23. panta 10. punktā, kurā ir teikts, ka Pārraudzības struktūras sekretariāts var izmantot ar Padomes Lēmumu 2000/641/TI izveidotā sekretariāta speciālās zināšanas (22). |
39. |
EDAU sveic šo papildinājumu, kas varētu stiprināt datu aizsardzības pārraudzības konsekvenci, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (pašreizējais trešais pīlārs). Citu ES struktūru gūtās pieredzes un plašu informācijas sistēmu izmantojums nevarētu radīt citas sekas kā vien arī turpmāk uzlabot aizsardzības kvalitāti. |
Personāla dati
40. |
Cits konsekvences jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir šāds. 38. pantā ierosinātajam Padomes lēmumam, ar ko nodibina Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (23) ir runāts par Eiropola personālu. Ar 38. panta 1. punktu ir noteikts, ka uz Eiropola direktoru, direktora vietniekiem un personālu attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi (un līdzīgi noteikumi). Tāpat 38. panta 5.a punktā ir paredzēts, ka Eiropols piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001 ar Eiropola personālu saistītu personas datu apstrādei. Tas paredz pārraudzīt arī to, kā EDAU piemēro šo regulu. |
41. |
EDAU iesaka Padomei izmantot to pašu pieeju arī Eurojust, un pievienot līdzīgu noteikumu par Eiropola personāla personas datu apstrādi. Papildu iemesls tādai pieejai ir tāds, ka nepavisam nav skaidrs, vai Kopīgā pārraudzības struktūra ir kompetenta pārraudzīt Eiropola personāla personas datu apstrādi. Patiesi, Padomes Lēmuma 2002/187/TI 23. panta 1. punktā ir konkrēti runāts par lēmuma 14. līdz 22. pantam minēto Eurojust darbību pārraudzību, un pie tās automātiski nepieder Eurojust vadīšana, piemēram, tā personāla dati. |
42. |
Tāda pieeja ir jo lietderīgāka, jo Lisabonas Līguma stāšanās spēkā, ar ko pīlāru struktūra būs likvidēta, varētu panākt to, ka Eurojust ir Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanas jomā, un noteikti tas būs TFU 16. panta 2. punkta jomā, ar ko Savienības likumdevējiem ir uzlikts pienākums izstrādāt noteikumus par personas datu apstrādi visās ES struktūrās. |
Apspriedes ar Apvienoto pārraudzības iestādi
43. |
Visbeidzot, ierosinātajā tiesību aktā ir atzīts, ka Apvienotā pārraudzības iestāde ir konsultatīva. Vairākus lēmumus varētu pieņemt tikai pēc apspriedēm ar Apvienoto pārraudzības iestādi. Būtu jāpriecājas par to, ka tas ir atzīts. Dažos punktos minēto uzdevumu varētu pat pastiprināt, uzliekot Eurojust kolēģijai pienākumu ne tikai konsultēties ar Apvienoto pārraudzības iestādi, bet arī ņemt vērā tās padomus (skat. iepriekš 29. un 36. punktu). |
VI. SECINĀJUMI
Par procedūru
44. |
EDAU pauž nožēlu, ka dalībvalsts nav lūgušas viņa padoma, jo lielā ierosinātā tiesību akta daļā ir risināts jautājums par Eurojust veiktu personas datu apstrādi — tās priekšnosacījumiem. |
Par ietekmes novērtējuma trūkumu
45. |
Ierosinātais tiesību akts būtu bijis jāpapildina ne tikai ar paskaidrojuma rakstu, bet arī ar ietekmes novērtējumu, jo tie abi ir vajadzīgi elementi, kas stiprina likumdošanas procesa pārskatāmību un — plašākos mērogos — vispārējo kvalitāti. Minētie dokumenti varētu pamatot, kāpēc steidzami jāizdara grozījumi Lēmumā 2002/187/TI. |
Par vajadzību uzlabot Eurojust tiesisko sistēmu
46. |
EDAU saprot vajadzību uzlabot Eurojust tiesisko sistēmu, lai to padarītu efektīvāku. Šī organizācija attīstās. EDAU norāda, ka:
Arī tādu iemeslu dēļ ir jānosaka jauni noteikumi, par pamatu ņemot spēkā esošo noteikumu nepilnību analīzi un jaunu noteikumu cerēto efektivitāti. |
Lisabonas Līgums
47. |
Atzinumā ir minēti četri argumenti, kā dēļ labāk būtu gaidīt, kad Lisabonas Līgums stāsies spēkā:
|
Par personas datu apstrādes noteikumiem
48. |
Būtu jādod atsauce uz Padomes pamatlēmumu par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās To personas datu sarakstiem, kurus var apstrādāt saskaņā ar 15. panta 1. un 2. punktu būtu jāpaliek slēgtiem. Skaidrojumi ir vajadzīgi, runājot par jauniem datu elementiem, ar ko ir papildināts 15. panta 1. punkta l) apakšpunkts. |
Par attiecībām ar ārējiem partneriem
49. |
EDAU iebilst pret Eurojust un Pasaules muitas organizācijas savstarpēju personas datu apmaiņu. |
50. |
Runājot par attiecībām ar Eiropolu, būtu jāapsver iespēja arī turpmāk izmantot pašreizējos mehānismus, ar nosacījumu, ka:
|
51. |
Runājot par sadarbību ar trešo valstu varasiestādēm, ir ieteikts izmantot pašreizējo, grozīto Padomes lēmumu, kurā ir paredzēts arī turpmāk vērst plašumā apmaiņas ar trešām valstīm, lai Padomes lēmumā fiksētu piemērotības izvērtējuma procedūru. |
Par pārraudzību
52. |
EDAU sveic 23. panta 10. punktā ierosināto papildinājumu, kurā teikts, ka Pārraudzības struktūras sekretariāts var izmantot ar Padomes Lēmumu 2000/641/TI izveidotā sekretariāta speciālās zināšanas. |
53. |
EDAU iesaka iekļaut līdzīgu punktu kā 38. panta 5.a punktu ierosinātajā Padomes lēmuma, ar ko nodibina Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), lai paredzētu, ka Eiropols piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001 ar Eiropola personālu saistītu personas datu apstrādei. |
54. |
Noteikumi par to, ka Kopīgā pārraudzības struktūra ir konsultatīva, ir apsveicami, un dažos punktos tos pat varētu pastiprināt. |
Briselē 2008. gada 25. aprīlī
Peter HUSTINX
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
(1) OV C 54, 27.2.2008, 4. lpp.
(2) EDAU 2007. gada 4. aprīļa atzinums par 15 dalībvalstu ierosmi, lai pieņemtu Padomes lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV C 169, 21.7.2007., 2. lpp.) un 2007. gada 19. decembra atzinums par Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par to, kā īstenot Padomes Lēmumu 2007/../TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši, apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV C 89, 10.4.2008., 1. lpp.).
(3) Paskaidrojuma rakstā (tas nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī, bet ir pieejams Padomes atklātībā pieejamā reģistrā) ierosme ir izskaidrota. Tas tomēr neatrisina jautājumu par nepietiekamu pārskatāmību (utt.), kam šajā atzinumā ir pievērsta uzmanība.
(4) OV C 54, 27.2.2008., 14. lpp.
(5) OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.
(6) 2007. gada 23. oktobra paziņojums — COM(2007) 644 galīgā redakcija. Še turpmāk “paziņojums”.
(7) Termins “vieta informācijas jomā” attiecas uz Eurojust un tā locekļu iespējām vākt informāciju.
(8) Skat. otro apsvērumu Padomes Lēmumā 2002/187/TI (2002. gada 28. februāris), ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem.
(9) TFU 86. pants šajā sakarā nav tik svarīgs, jo nav noteikts, ka tas sāks darboties tūlīt pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā.
(10) Skat. TFU 85. panta 1. punkta pēdējo teikumu.
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).
(12) Ar automātisku personas datu apstrādi saistītas personu aizsardzības Eiropas Padomes Konvencija, 1981. gada 28. janvāris.
(13) Jaunākā atklātībā pieejamā ierosinātā Padomes pamatlēmuma versijas datums ir 2007. gada 11. decembris, un ir pieejams Padomes atklātībā pieejamā reģistrā.
(14) Nelaimīgā kārtā arī ierosinātajā Padomes lēmumā, ar ko izveido Eiropas policijas biroju (European Police Office — Europol) (skat. atzinuma 31. punktu), tādas atsauces nav.
(15) EDAU zina, ka šis jautājums ir pārrunāts arī Padomes darba grupā, un iespējams, tas ļaus paturēt sarakstu slēgtu. Protams, tāds rezultāts būtu apsveicams.
(16) Skat. no tā paša viedokļa agrākus EDAU atzinumus, piem., 47. un 48. punktu atzinumā par 15 dalībvalstu ierosmi, lai pieņemtu Padomes (Prīmes) lēmumu par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši, apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību.
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/24/EK (2006. gada 15. marts) par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK (OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.).
(18) Analīzes darba datnes (Analysis Work Files) ir aprakstītas ierosinātā tiesību akta 14. un 16. pantā, kā minēts šā atzinuma 31. pantā. Ierosinātā tiesību akta 26. pantā ir lietots termins Analītiska darba datnes (Analytical Work Files).
(19) EDAU ir nācis klajā ar atzinumu par priekšlikumu 2007. gada 16. februārī (OV C 255, 27.10.2007., 13. lpp.). Ierosinātā akta jaunākā, 2008. gada 10. aprīļa versija ir aplūkojama Padomes atklātībā pieejamā reģistrā.
(20) Šajā sakarā skat. arī terorisma apkarošanas koordinatora 2007. gada novembra diskusiju dokumentu (Padomes dok. Nr. 15448/07).
(21) Padomes Lēmuma 2002/187/TI 23. pants.
(22) Padomes Lēmums (2000. gada 17. oktobris), ar ko izveido sekretariātu apvienotajām datu aizsardzības uzraudzības iestādēm, kuras izveidotas ar Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvenciju), Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitas vajadzībām un Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Līgumu par kontroles pakāpenisku atcelšanu pie kopīgajām robežām (Šengenas Konvenciju) (OV L 271, 24.10.2000., 1. lpp.).
(23) Jaunākais variants, skat. 17. zemsvītras piezīmi.
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/9 |
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi
(2008/C 310/02)
EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu,
ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šo datu brīvu apriti,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un jo īpaši tās 41. pantu,
ņemot vērā lūgumu nākt klajā ar atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, kas no Komisijas saņemts 2008. gada 19. martā,
IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.
I. IEVADS
Apspriešanās ar EDAU
1. |
Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 (1) 28. panta 2. punktu 2008. gada 19. martā iesniedza EDAU izskatīšanai priekšlikumu direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi (turpmāk — “priekšlikums”). |
2. |
Pirms priekšlikuma pieņemšanas Komisija neoficiāli apspriedās ar EDAU par priekšlikuma projektu, ko EDAU uzņēma atzinīgi, jo tas deva viņam iespēju nākt klajā ar dažiem ierosinājumiem priekšlikuma projektā, kamēr Komisija to vēl nav pieņēmusi. EDAU ar gandarījumu konstatē, ka liela daļa viņa ierosinājumu ir iekļauti priekšlikumā. |
Priekšlikums kontekstā
3. |
Ar priekšlikumu turpina iesākto pasākumu saistībā ar starptautisko mērķi samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo un ievainoto skaitu un ar tiem saistītos materiālos zaudējumus, kas ir nozīmīgs ES ceļu satiksmes drošības politikas mērķis. Šajā sakarā ar priekšlikumu paredzēts izveidot sistēmu, lai veicinātu pārrobežu izpildi sankcijām par konkrētiem ceļu satiksmes pārkāpumiem. Jāatzīmē, ka ievērojams skaits izdarīto ceļu satiksmes pārkāpumu ir palikuši nesodīti, ja tie veikti valstī, kas nav pārkāpēja dzīvesvietas valsts. |
4. |
Lai veicinātu nediskriminējošu un efektīvu sankciju izpildi satiksmes noteikumu pārkāpējiem, ar priekšlikumu paredzēts izveidot pārrobežu sistēmu informācijas apmaiņai dalībvalstu vidū. |
5. |
Tā kā priekšlikumā paredzēta aizdomās turamo pārkāpēju personas datu apmaiņa, priekšlikums tieši ietekmē datu aizsardzību. |
Atzinuma galvenais uzsvars
6. |
EDAU atzinuma II nodaļā izskatīts minēto pasākumu likumīgumu un nepieciešamību. Atzinuma III nodaļā izskatīs ievākto datu kvalitāti saistībā ar mērķiem. Nākamajā, IV nodaļā, galvenā uzmanība tiks vērsta datu subjektu tiesībām un nosacījumiem to izmantošanai. Visbeidzot tiks analizēti nosacījumi datu pārsūtīšanai ar elektroniska tīkla palīdzību un tās drošības aspekti. |
II. PASĀKUMU LIKUMĪBA UN NEPIECIEŠAMĪBA
7. |
Direktīvā 95/46/EK par personas datu aizsardzību (2) kā viens no tās galvenajiem principiem ir paredzēts, ka personas datiem jābūt vāktiem konkrētiem, precīzi formulētiem un likumīgiem nolūkiem. Bez tam datu apstrādei ir jābūt vajadzīgai šim nolūkam (3). Nolūka likumību var vērtēt pēc kritērijiem, kas izklāstīti direktīvas 7. panta e) un f) punktā, t.i. jo īpaši kontroliera veikums saistībā ar sabiedrības interesēm vai tiesiskām interesēm. |
8. |
Neapšaubāmi ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo skaita samazināšana ir likumīgs iemesls, kas varētu tikt klasificēts kā sabiedriskās intereses. Drīzāk jājautā, vai paredzētie pasākumi ir piemērots līdzeklis saistībā ar mērķi samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo personu skaitu. Citiem vārdiem sakot, vai priekšlikumā ir iekļauti konkrēti elementi, ar kuriem pamatota šādas informācijas apmaiņas sistēmas vajadzība, ņemot vērā to, kā tā ietekmēs iesaistīto personu privāto dzīvi. |
9. |
Paskaidrojuma rakstā norādīts (4), ka ar pašlaik spēkā esošo politiku — 2003. gada 21. oktobra Komisijas ieteikums ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildei (5) — nepietiktu, lai uz pusi samazinātu bojā gājušo skaitu (6). Šis apgalvojums balstīts uz bojā gājušo skaita palielināšanos kopš 2004. gada un uz statistiku par citu valstu autovadītājiem ātruma ierobežojumu pārkāpšanas gadījumos. Šie skaitļi vedina domāt, ka citu valstu autovadītāji veic vairāk atļautā braukšanas ātruma pārsniegšanas pārkāpumu nekā attiecīgās valsts autovadītāji (7). |
10. |
Statistika, kas minēta ietekmes izvērtējumā, tāpat norāda uz saikni starp kontroļu skaitu un bojāgājušo skaitu, liekot nonākt pie secinājuma, ka īstenošana ir šķietami efektīvs līdzeklis ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo skaita samazināšanā (8). |
11. |
Tāpat EDAU norāda, ka, veicot šo pasākumu Kopienas līmenī, tas ne tikai neskar pasākumus, kas veikti valsts līmenī, lai uzlabotu īstenošanu valstīs, kurās tā ir prioritāte, bet tos pat papildina. |
12. |
EDAU pauž gandarījumu, ka aspekti, kas izklāstīti paskaidrojuma rakstā un priekšlikuma preambulā, ir pietiekami sīki izstrādāti un piemēroti, lai stiprinātu priekšlikuma likumību un paredzētās datu apmaiņas vajadzību. |
III. APSTRĀDĀTO DATU KVALITĀTE
13. |
Saskaņā 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu Direktīvā 95/46/EK datiem jābūt adekvātiem, attiecīgiem un ne pārmērīgā apjomā attiecībā uz nolūkiem, kādiem tie savākti un/vai tālāk apstrādāti. |
14. |
Priekšlikuma darbības jomā ietilpst vienīgi konkrēti nopietni pārkāpumi, kas uzskatāmi par galveno cēloni letālos ceļu satiksmes negadījumos, t.i. atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana, drošības jostas nelietošana, braukšana dzērumā un sarkanā gaismas signāla neievērošana. |
15. |
Trīs no šiem pārkāpumiem (atļautā braukšanas ātruma pārsniegšanu, drošības jostas nelietošanu un sarkanā gaismas signāla neievērošanu) var konstatēt un apstrādāt automātiski vai bez tiešas saziņas ar autovadītāju, tādēļ vēlāk jāidentificē datu subjekts ar pārobežu informācijas apmaiņas palīdzību. Attiecībā uz braukšanu dzērumā pārkāpuma konstatācijai jānotiek klāt esot izpildes iestādēm, kas principā var tieši noskaidrot pārkāpēja identitāti. Direktīvas preambulā ir izskaidrots, kāpēc pārrobežu informācijas apmaiņa šādos gadījumos tomēr ir vajadzīga: lai nodrošinātu turpmāku tādu pārkāpumu izmeklēšanu, kurus fiksējot transportlīdzeklis ticis apturēts, kā tas ir gadījumā ar braukšanu dzērumā. |
16. |
EDAU pauž gandarījumu, ka informācijas apmaiņa attiecas tikai uz minētajiem četriem pārkāpumiem, ņemot vērā to daudzumu no kopējā letālo negadījumu skaita un vajadzību iegūt papildu informāciju identificēšanai saistībā ar īstenošanu. |
17. |
Tāpat EDAU atzinīgi vērtē to, ka pārkāpumu uzskaitījums ir pilnīgs un ka pārkāpumus šim sarakstam var pievienot vienīgi pēc turpmākas Komisijas veiktas uzraudzības un pārskatot direktīvu. Tas atbilst juridiskās noteiktības prasībām. |
IV. DATU SUBJEKTU TIESĪBAS
18. |
Tiesības saņemt informāciju par personas datiem, tiem piekļūt un tos labot ir noteiktas priekšlikumā, jo īpaši tā 7. pantā. Tas, kādā veidā datu subjektus informēs par viņu tiesībām, būs atkarīgs no tā, kā paziņos par pārkāpumu. |
19. |
Tādēļ ir būtiski, ka 5. pantā minētajā un 2. pielikumā plašāk aprakstītajā paziņojumā par pārkāpumu ietilpst visa datu subjektam vajadzīgā informācija viņam saprotamā valodā. |
20. |
Pašreizējā paziņojuma redakcijā ietilpst lielākā daļa informācijas saistībā ar datu subjekta tiesībām. Tomēr šī informācija atrodama paziņojuma “atbildes veidlapas” beigu daļā. EDAU uzskata, ka būtu labāk, ja veidlapas sākumā būtu izklāstīta skaidri saprotama informācija par datu kontroliera pienākuma veicēju, citiem vārdiem sakot — valsts iestāde, kas atbildīga par sankciju izpildi. |
21. |
Priekšlikuma 5. panta 5. punktā norādīts, ka nebūtiskus direktīvas elementus groza saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas noteikta Padomes Lēmumā 99/468 par Komisijai piešķirtajām īstenošanas pilnvarām. EDAU vēlas noskaidrot, kuri priekšlikuma elementi varētu tikt uzskatīti par nebūtiskiem. Lai izvairītos no tā, ka vēlāk saistībā ar personas tiesībām tiek grozīts paziņojuma par pārkāpumu paraugs, EDAU ieteiktu pabeigt priekšlikuma 5. panta 2. punktu tā, lai personas tiesības būtu stabili noteiktas, tostarp ar informāciju par datu kontroliera pienākuma veicēju. |
22. |
Priekšlikuma 5. panta 2. punktu varētu pabeigt šādi: “Paziņojumā par pārkāpumu iekļauj tās iestādes nosaukumu, kas atbildīga par sankciju izpildi, un paziņojuma mērķi, attiecīgā pārkāpuma aprakstu, (…), iespējas paziņojuma saņēmējam apstrīdēt pārkāpuma paziņojuma pamatojumu un to pārsūdzēt (…) un piemērojamo procedūru (…). Šo informāciju sniedz valodā, ko saprot paziņojuma saņēmējs”. |
23. |
Saistībā ar datu subjekta iespējām piekļūt saviem datiem un, iespējams, apstrīdēt to apstrādi EDAU pauž gandarījumu par priekšlikumā paredzētajām iespējām izmantot tiesības iestādē, kas atrodas datu subjekta dzīvesvietas valstī. Veicinot pārobežu izpildi sankcijām par pārkāpumiem, nevajadzētu apgrūtināt datu subjekta iespējas izmantot savas tiesības vai pavisam atņemt šādas iespējas. |
V. ELEKTRONISKS TĪKLS — DROŠĪBAS ASPEKTI
24. |
Paskaidrojuma rakstā (9) minēta iespēja izmantot jau pastāvošo ES informācijas sistēmu, lai pārsūtītu datus, kas vajadzīgi sankciju izpildei. |
25. |
Runājot tikai par tehnisku infrastruktūru (10), EDAU nav iebildumu izmantot jau esošo sistēmu, ja tādējādi ierobežo finansiālu vai administratīvu slogu, neietekmējot projekta privātās dzīves aspektus. Tomēr savstarpēju izmantojamībai nevajadzētu ļaut apmainīties ar informāciju ar citām datu bāzēm. Jāatgādina, ka nedrīkstētu izveidot savstarpēju savienojumu starp datu bāzēm, ja nav nepārprotams un juridisks pamatojums (11). |
26. |
Tāpat EDAU uzstāj, ka tīkla mērķis ir ļaut valstu iestādēm apmainīties ar informāciju, nevis izveidot centralizētu ceļu satiksmes pārkāpumu datubāzi. Datu centralizēšana un atkārtota izmantošana neietilpst priekšlikuma darbības jomā. |
27. |
EDAU norāda, ka priekšlikuma 3. panta 3. punktā iekļautie drošības pasākumi ļauj izvairīties no informācijas, kas saistīta ar pārkāpumiem. Proti, tikai dalībvalstis, kurā pārkāpums veikts, ir tiesīga apstrādāt konkrētās personas attiecīgos datus. Personas dzīvesvietas valstij, kas ir atbildīga par identifikācijas datu nosūtīšanu, nav paredzēts saglabāt šo informāciju vai izmantot to atkārtoti jebkādiem mērķiem. EDAU tādēļ pauž gandarījumu par punktiem priekšlikumā, kuros noteikts, ka šādu informāciju var uzglabāt tikai valsts, kas nav pārkāpuma notikuma vieta. |
28. |
Komisija saskaņā ar priekšlikuma 4. punktu pieņem kopējums noteikumus, tostarp tehniskās procedūras elektroniskai datu apmaiņai dalībvalstīs. EDAU uzskata, ka šajos rezultātos iekļauj fiziskus un organizējošus drošības pasākumus lai novērstu nelietīgu informācijas izmantošanu. EDAU ir gatavs turpināt apspriedes saistībā ar sīkāku šo noteikumu izstrādi. |
VI. SECINĀJUMI
29. |
EDAU uzskata, ka priekšlikumā sniegts pietiekošs pamatojums sistēmas izveidei, lai veiktu pārrobežu informācijas apmaiņu, un ka tā piemēroti ierobežo ievācamo un pārsūtāmo datu kvalitāti. |
30. |
Tāpat viņš pauž gandarījumu par priekšlikumā paredzētās procedūras pārstrādi un jo īpaši par to, ka personas datiem varēs piekļūt datu subjekta dzīvesvietas zemē |
31. |
EDAU sniedz šādus ieteikumus, lai uzlabotu tekstu saistībā ar datu subjektu informāciju: tas, kādā veidā datu subjektus informēs par viņu konkrētajām tiesībām, būs atkarīgs no tā, kā paziņos par pārkāpumu. Tādēļ ir būtiski, lai 5. pantā iekļautu visu datu subjektam vajadzīgo informācija viņam saprotamā valodā. Atzinuma 22. punktā ir ierosināts iespējamais formulējums. |
32. |
Saistībā ar drošību EDAU neiebilst, ka tiek izmantota jau esoša sistēma, ja tādējādi ierobežo finansiālu vai administratīvu slogu, tomēr uzstāj, ka tam nevajadzētu novest pie savstarpējas izmantojamības dažādu datubāzu starpā. EDAU pauž gandarījumu par ierobežojumu, kas iekļauts priekšlikumā, saistībā ar iespējām izmantot to dalībvalstu datus, kas nav valstis, kurā noticis pārkāpums. |
33. |
EDAU ir gatavs turpināt sarunas par kopējiem noteikumiem, kas Komisijai jāizstrādā, attiecībā uz tehniskām procedūrām, veicot elektronisku datu apmaiņu starp dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz šo noteikumu drošības aspektiem. |
Briselē, 2008. gada 8. maijā
Peter HUSTINX
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.01.2001., 1. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.)
(3) 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 7. pants.
(4) 1. punkts. Priekšlikuma konteksts, “Vispārējais konteksts”.
(5) Komisijas Ieteikums 2004/345/EK. Skatīt Komisijas ziņojumu saistībā ar Komisijas 2003. gada 21. oktobra ieteikumu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi (OV C 93, 17.4.2004., 5. lpp.).
(6) Mērķis minēts paskaidrojuma rakstā un 2001. gada Baltajā grāmatā par Eiropas Transporta politiku.
(7) Paskaidrojuma raksts, 1) Priekšlikuma pamatojums un iebildumi pret to: lai gan citu valstu autovadītāji veido apmēram 5 % no autovadītāju skaita pasaulē, valstīs, kurās šāda informācija ir pieejama, viņu dalība atļautā braukšanas ātruma pārsniegšanas pārkāpumu skaitā ir no 2,5 % līdz 30 %.
(8) Skatīt ļoti atšķirīgo bojā gājušo skaitu dažādās dalībvalstīs un to, ka bojā gājušo skaits ir tieši saistīts ar pārbaužu skaitu. Skatīt ietekmes izvērtējumu, 2.4.1. nodaļa.
3) |
Priekšlikuma juridiskie elementi, “proporcionalitātes princips”. |
(10) Kā tas ieteikts ietekmes izvērtējumā, 5.3.1. nodaļā.
(11) Šajā sakarā skatīt EDAU 2006. gada 10. marta komentārus saistībā ar Komisijas paziņojumu par Eiropas datu bāzu savstarpēju izmantojamību, kas pieejami www.edps.europa.eu: Savstarpēja izmantojamība minēta ne tikai saistībā ar kopēju liela mēroga IT sistēmu izmantošanu, bet arī saistībā ar iespējām piekļūt datiem, apmainīties ar tiem vai pat apvienot datubāzes. Diemžēl tas nav pozitīvs scenārijs, jo dažāda veida savstarpējai izmantojamībai vajadzīgi dažādi aizsardzības pasākumi un nosacījumi. Piemēram, gadījumā, ja savstarpēju izmantojamības koncepciju izmanto kā pamatu citiem ierosinātiem pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot informācijas apmaiņu. EDAU atzinumā par piekļuves principu bija uzsvērts, ka, lai gan šā principa ieviešana neradīs jaunas datubāzes, tomēr būs jāievieš jauni pielietojumu esošajām datu bāzēm, sniedzot jaunas iespējas piekļūt šīm datubāzēm.
II Paziņojumi
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
Komisija
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/13 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.5333 — Bell/Zimbo)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 310/03)
2008. gada 28. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi vācu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5333. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/13 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta COMP/M.5376 — Greenvision Ambiente/Itochu/JV)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 310/04)
2008. gada 28. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5376. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
IV Informācija
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA
Komisija
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/14 |
Euro maiņas kurss (1)
2008. gada 4. novembris
(2008/C 310/05)
1 euro=
|
Valūta |
Maiņas kurss |
USD |
ASV dolārs |
1,2620 |
JPY |
Japānas jēna |
117,10 |
DKK |
Dānijas krona |
7,4494 |
GBP |
Lielbritānijas mārciņa |
0,86260 |
SEK |
Zviedrijas krona |
10,5315 |
CHF |
Šveices franks |
1,5335 |
ISK |
Islandes krona |
290,00 |
NOK |
Norvēģijas krona |
9,0365 |
BGN |
Bulgārijas Ieva |
1,9558 |
CZK |
Čehijas krona |
25,720 |
EEK |
Igaunijas krona |
15,6466 |
HUF |
Ungārijas forints |
261,00 |
LTL |
Lietuvas lits |
3,4528 |
LVL |
Latvijas lats |
0,7094 |
PLN |
Polijas zlots |
3,8625 |
RON |
Rumānijas leja |
3,8450 |
SKK |
Slovākijas krona |
30,195 |
TRY |
Turcijas lira |
1,9875 |
AUD |
Austrālijas dolārs |
1,9634 |
CAD |
Kanādas dolārs |
1,5948 |
HKD |
Hongkongas dolārs |
9,7826 |
NZD |
Jaunzēlandes dolārs |
2,3593 |
SGD |
Singapūras dolārs |
1,9269 |
KRW |
Dienvidkorejas vons |
1 871,95 |
ZAR |
Dienvidāfrikas rands |
12,9849 |
CNY |
Ķīnas juaņa renminbi |
8,6847 |
HRK |
Horvātijas kuna |
7,1910 |
IDR |
Indonēzijas rūpija |
15 049,35 |
MYR |
Malaizijas ringits |
4,5930 |
PHP |
Filipīnu peso |
62,360 |
RUB |
Krievijas rublis |
35,3410 |
THB |
Taizemes bats |
45,047 |
BRL |
Brazīlijas reāls |
3,1310 |
MXN |
Meksikas peso |
17,2326 |
Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.
V Atzinumi
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU
Komisija
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/15 |
Paziņojums par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam
(2008/C 310/06)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (1), Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu atbilstoši 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“pamatregula”).
1. Pieprasījums veikt pārskatīšanu
Pieprasījumu 2008. gada 4. septembrī iesniedza Kopienas ražotājs Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“pieprasījuma iesniedzējs”), kura produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Kopienas kopējās gredzenveida stiprinājuma mehānismu produkcijas.
2. Ražojums
Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismi (“attiecīgais ražojums”), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00. Šis KN kods ir norādīts vienīgi informācijai. Šajā paziņojumā gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir divas taisnstūra tērauda plāksnes vai stieples ar vismaz četriem pusgredzeniem, kas izgatavoti no tiem piestiprinātas tērauda stieples un kurus satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, vai nu atvelkot pusgredzenus vienu no otra, vai arī ar šim mehānismam piestiprināta neliela tērauda atsperes mehānisma palīdzību.
3. Spēkā esošie pasākumi
Pašlaik ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam ir piemērots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2074/2004 (3). Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1208/2004 (4) galīgo antidempinga maksājumu piemēroja Vjetnamas izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismiem neatkarīgi no tā, vai tie bija vai nebija deklarēti kā Vjetnamas izcelsmes ražojumi, un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 33/2006 (5) to attiecināja uz gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu no Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas neatkarīgi no tā, vai tie bija vai nebija deklarēti kā Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas izcelsmes ražojumi. Padomes Regulu (EK) Nr. 2074/2004 grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 818/2008 (6).
4. Pārskatīšanas pamatojums
Pieprasījums ir pamatots ar to, ka pasākumu beigšana, iespējams, izraisītu dempinga un Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.
Ņemot vērā pamatregulas 2. panta 7. punktu, pieprasījuma iesniedzējs attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku normālo vērtību noteica, pamatojoties uz salikto normālo vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas valstī, kas minēta šā paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktā. Apgalvojums par dempinga turpināšanās iespējamību tika pamatots, salīdzinot normālo vērtību, kā izklāstīts iepriekšējā teikumā, ar attiecīgā ražojuma eksporta cenu, to pārdodot eksportam uz Kopienu.
Uz šā pamata aprēķinātā dempinga starpība ir ievērojama.
Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvo, ka dempings, kas rada kaitējumu, iespējams, var turpināties. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par Kopienas ražošanas nozares nedrošo situāciju un apgalvo, ka, turpinoties vai atkārtojoties būtiskam importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, iespējams, turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumi zaudēs spēku.
5. Procedūra
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk pārskatīšanu.
5.1. Iespējamā dempinga un kaitējuma noteikšanas procedūra
Izmeklēšanā noteiks, vai pasākumu beigšana varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.
a) Pārbaude izlases veidā
Ņemot vērā lielo skaitu šajā procedūrā iesaistīto personu, Komisija var nolemt saskaņā ar pamatregulas 17. pantu piemērot izlases veida pārbaudi.
i) Importētāju pārbaude izlases veidā
Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visus importētājus vai to pārstāvjus aicina šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā, ievērojot 7. punktā norādīto veidu, pieteikties Komisijā un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:
— |
nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona; |
— |
uzņēmuma kopējais apgrozījums EUR no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim; |
— |
kopējais darbinieku skaits; |
— |
precīzas ziņas par uzņēmuma darbībām saistībā ar attiecīgo ražojumu; |
— |
Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa un tālākpārdošanas Kopienas tirgū apjoms tonnās un vērtība EUR no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim; |
— |
visu to saistīto uzņēmumu (7) nosaukumi un precīzs darbības apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā; |
— |
visa cita būtiskā informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi. |
Sniedzot iepriekšminēto informāciju, uzņēmums piekrīt, ka to varētu iekļaut izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts, lai to iekļautu izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt, ka to varētu iekļaut vai ka to iekļauj izlasē, tiks uzskatīts, ka tas izmeklēšanā nav sadarbojies. Nesadarbošanās sekas ir izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu importētāju atlasei, tā papildus sazināsies arī ar visām zināmajām importētāju apvienībām.
ii) Galīgā izlase
Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas iesniegt būtisku informāciju par iekļaušanu izlasē, tas jādara 6. punkta b) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.
Komisija gatavojas veikt galīgo atlasi pēc apspriešanās ar attiecīgajām personām, kuras izteikušas vēlēšanos tikt iekļautām izlasē.
Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāatbild uz anketas jautājumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā un jāsadarbojas šajā izmeklēšanā.
Ja sadarbība nav pietiekama, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu konstatējumus var pamatot ar pieejamajiem faktiem. kā paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā Konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt nelabvēlīgāks, kā paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā.
b) Anketas
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas Kopienas ražošanas nozarei un visām zināmajām ražotāju asociācijām Kopienā, eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, eksportētāju/ražotāju apvienībām, atlasītajiem importētājiem, pieprasījumā minēto importētāju apvienībām, kā arī attiecīgo eksportētājvalstu iestādēm.
c) Informācijas vākšana un uzklausīšana
Visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem, un pierādījumus, ar ko pamatota iesniegtā informācija. Šī informācija un pamatojošie pierādījumi jāsaņem Komisijā šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.
Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Šāds pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.
d) Tirgus ekonomikas valsts izraudzīšana
Iepriekšējā izmeklēšanā Indija tika izmantota kā atbilstoša tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Pieprasījuma iesniedzējs šoreiz bija ierosinājis izmantot Taizemi, un Komisija paredz minēto valsti izmantot šim mērķim. Ar šo aicina ieinteresētās personas šā paziņojuma 6. punkta c) apakšpunktā noteiktajā termiņā izteikt apsvērumus par izvēles atbilstību.
5.2. Kopienas interešu novērtēšanas procedūra
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un gadījumā, ja apstiprinās dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, tiks noteikts, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūs pretrunā Kopienas interesēm. Šā iemesla dēļ Komisija var nosūtīt anketas zināmajiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem, importētājiem, to pārstāvju apvienībām, reprezentatīvajiem lietotājiem un reprezentatīvām patērētāju organizācijām. Ja šādas personas, tostarp tās, kas nav zināmas Komisijai, ir pierādījušas, ka viņu darbība un attiecīgais ražojums ir objektīvi saistīti, tās var šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā pieteikties un iesniegt informāciju Komisijai. Personas, kas rīkojušās saskaņā ar iepriekšējo teikumu, šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā var pieprasīt uzklausīšanu, norādot konkrētos iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. Jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 21. pantu iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja, to iesniedzot, tā būs pamatota ar faktiem.
6. Termiņi
a) Vispārējie termiņi
i) Termiņš anketu vai citu veidlapu pieprasīšanai
Visām ieinteresētajām personām, kas nesadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti pasākumi, uz kuriem attiecas pašreizējā pārskatīšana, pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 15 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpieprasa anketa vai cita pieprasījuma veidlapa.
ii) Termiņš, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem un visu citu informāciju
Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām, sazinoties ar Komisiju, 40 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai citāda informācija. Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka lielākās daļas pamatregulā noteikto procesuālo tiesību normu īstenošana ir atkarīga no tā, vai ieinteresētā persona piesakās iepriekš minētajā laikposmā.
Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.
iii) Uzklausīšana
Visas ieinteresētās personas tajā pašā 40 dienu termiņā var arī pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.
b) Īpašs termiņš attiecībā uz izlases veida pārbaudi
i) |
Šā paziņojuma 5.1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētā informācija jānosūta Komisijai 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisija gatavojas apspriesties ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē, pieņemot lēmumu par galīgo atlasi 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
ii) |
Visa pārējā informācija, kas attiecas uz izlasi, kā minēts 5.1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, jāsaņem Komisijā 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
iii) |
Izlasē iekļauto personu atbildes uz anketas jautājumiem Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā no dienas, kad tām paziņots par iekļaušanu izlasē. |
c) Īpašs termiņš, kurā izraugās tirgus ekonomikas valsti
Personas, kas piedalās izmeklēšanā, var paust apsvērumus par Taizemes atbilstību, kuru, kā minēts šā paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktā, ir paredzēts izmantot kā tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Šiem apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
7. Rakstiski iesniegtā informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste
Visa ieinteresēto personu informācija un pieprasījumi jāiesniedz rakstiski (nevis elektroniski, ja vien nav noteikts citādi), un tajos jānorāda ieinteresētās personas nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visiem rakstiski iesniegtajiem dokumentiem, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, aizpildītajām anketām un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (8), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versija ar norādi “For inspection by interested parties”.
Komisijas adrese sarakstei:
European Commission |
Directorate General for Trade |
Directorate H |
Office: N105 04/92 |
B-1049 Brussels |
Fakss (32-2) 295 65 05 |
8. Nesadarbošanās
Gadījumos, kad kāda ieinteresētā persona atsakās sniegt nepieciešamo informāciju vai nesniedz to termiņā, vai arī ievērojami traucē izmeklēšanu, pozitīvus vai negatīvus konstatējumus var izdarīt saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmanto pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ tiek izmantoti pieejamie fakti, rezultāts attiecībā uz minēto personu var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.
9. Izmeklēšanas grafiks
Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 5. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā no dienas, kad šis paziņojums tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
10. Iespēja pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu
Tā kā šī pārskatīšana termiņa beigās ir sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punkta noteikumiem, tās konstatējumi negrozīs pašreizējo pasākumu apmēru, bet saskaņā ar pamatregulas 11. panta 6. punktu šie pasākumi tiks atcelti vai turpināti.
Ja kāda šajā procedūrā iesaistītā persona uzskata, ka ir pamats pārskatīt pasākumu apmēru tā, lai nodrošinātu iespēju to grozīt (t. i., palielināt vai samazināt), šī persona var pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.
Ieinteresētās personas, kuras vēlas pieprasīt šādu pārskatīšanu, ko veiks neatkarīgi no šajā paziņojumā minētās pārskatīšanas termiņa beigās, var sazināties ar Komisiju, izmantojot iepriekš norādīto adresi.
11. Personas datu apstrāde
Jāņem vērā, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9).
12. Uzklausīšanas amatpersona
Turklāt jānorāda, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības realizēt tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanos. Tā darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot būt par vidutāju procedūras jautājumos, kas skar to interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un rakstiski vai mutiski sniegtas informācijas apstrādi. Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).
(1) OV C 146, 12.6.2008., 33. lpp.
(2) OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.
(3) OV L 359, 4.12.2004., 11. lpp.
(4) OV L 232, 1.7.2004., 1. lpp.
(5) OV L 7, 12.1.2006., 1. lpp.
(6) OV L 221, 19.8.2008., 1. lpp.
(7) Lai noskaidrotu jēdzienu “saistītie uzņēmumi”, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).
(8) Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstīgi 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par VVTT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).
(9) OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/19 |
Komisijas paziņojums, ar kuru atjaunina Pušu sarakstu, kuras pārbauda atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 88/97 par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importam
(2008/C 310/07)
Komisijas 1997. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 88/97 (1) atļauj atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importam. Šis maksājums izrietēja no paplašinājuma, kuru noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (2) par antidempinga maksājumu, kas uzlikts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (3) un pēdējo reizi saglabāts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (4). Komisijas Regulas (EK) Nr. 88/97 I pielikumā ir iekļautas Puses, kuru pieprasījumi atļaut atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 71/97, tika pārbaudīti.
Ar šo Pusēm paziņo, ka ir saņemti papildu pieprasījumi par atbrīvojumu atbilstīgi 3. pantam Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97, un pieprasījumi, kuri šajā posmā joprojām tiek pārbaudīti. Paplašinātā maksājuma atlikšana atbilstīgi šiem pieprasījumiem stājās spēkā, kā norādīts šā paziņojuma I pielikumā, kas ietver atjauninātu pārbaudei pakļauto Pušu sarakstu.
(1) OV L 17, 21.1.1997., 17. lpp.
(2) OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.
(3) OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp.
(4) OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.
PIELIKUMS
Pārbaudei pakļautās Puses
Nosaukums |
Adrese |
Valsts |
Atlikšana atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 88/97 |
Spēkā stāšanās diena |
TARIC papildkods |
Citic – Marmes Bicycle CZ, s. r. o. |
Žichlínské předměstí, Albrechtická 391, CZ-563 01 Lanškroun |
CZ |
5. pants |
23.5.2008. |
A891 |
Euro-Bike Produktionsgesellschaft mbH |
Biaser Straße 29, D-39261 Zerbst |
DE |
5. pants |
15.10.2007. |
A873 |
MADIROM PROD Srl. |
București, Sector 6, Splaiul Independenței nr. 319, OB. 152, România |
RO |
5. pants |
11.8.2008. |
A896 |
S.C. Rich Euro Bike SRL |
București, Urziceni Route, nr. 54A, Afumati, Ilfov County, 077010, România |
RO |
5. pants |
10.7.2008. |
A895 |
Rose Versand GmbH |
Schersweide 4, D-46395 Bocholt |
DE |
5. pants |
16.9.2008. |
A897 |
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU
Komisija
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/21 |
Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)
(Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas “Permis d'Est Champagne” saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 310/08)
Pieteikumā, kas datēts ar 2008. gada 13. maiju, uzņēmums “Lundin International”, kura juridiskā adrese ir Maclaunay, F-51210 Montmirail (Francija), lūdza uz pieciem gadiem piešķirt ekskluzīvu atļauju “Permis d'Est Champagne” šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpētes veikšanai aptuveni 2 698 kvadrātkilometru platībā, kas ir daļa no Marnas [Marne], Ardēnu [Ardennes] un Mēzas [Meuse] departamenta teritorijas.
Šai atļaujai atbilstīgās teritorijas perimetru veido meridiāni un paralēles, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātas noteiktas turpmāk tabulā, par pamatu ņemot Parīzes meridiānu.
Punkts |
Ziemeļu platums |
Austrumu garums |
A |
ziemeļu platums 54°80' |
austrumu garums 2°20' |
B |
ziemeļu platums 54°80' |
austrumu garums 2°90' |
C |
ziemeļu platums 54°70' |
austrumu garums 2°90' |
D |
ziemeļu platums 54°70' |
austrumu garums 3°00' |
E |
ziemeļu platums 54°30' |
austrumu garums 3°00' |
F |
ziemeļu platums 54°30' |
austrumu garums 2°90' |
G |
ziemeļu platums 54°20' |
austrumu garums 2°90' |
H |
ziemeļu platums 54°20' |
austrumu garums 2°50' |
I |
ziemeļu platums 54°30' |
austrumu garums 2°50' |
J |
ziemeļu platums 54°30' |
austrumu garums 2°40' |
K |
ziemeļu platums 54°40' |
austrumu garums 2°40' |
L |
ziemeļu platums 54°40' |
austrumu garums 2°20' |
Pieteikumu iesniegšana un atļaujas piešķiršanas kritēriji
Sākotnējā pieteikuma un konkurējošo pieteikumu iesniedzējiem ir jāatbilst prasībām atļaujas saņemšanai, kas noteiktas 4. un 5. pantā 2006. gada 2. jūnija Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 2006. gada 3. jūnijā).
Ieinteresētie uzņēmumi deviņdesmit dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt konkurējošu pieteikumu saskaņā ar procedūru, kas īsumā aprakstīta “Paziņojumā par kalnrūpniecības atļauju saņemšanu ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Francijā”, kurš publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 374, 30.12.1994., 11. lpp., un kas noteikta Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē. Konkurējošie pieteikumi jānosūta kalnrūpniecības lietu ministram uz turpmāk norādīto adresi.
Lēmumus attiecībā uz sākotnējo pieteikumu un konkurējošajiem pieteikumiem pieņem saskaņā ar iepriekš minētā dekrēta 6. pantā noteiktajiem kritērijiem kalnrūpniecības atļauju piešķiršanai vēlākais līdz 2010. gada 19. maijam.
Nosacījumi un prasības attiecībā uz darbības veikšanu un tās pārtraukšanu
Pieteikumu iesniedzēji sīkāku informāciju var iegūt, iepazīstoties ar Kalnrūpniecības kodeksa 79. un 79.1. pantu un 2006. gada 2. jūnija Dekrētu Nr. 2006-649 par kalnrūpniecības un apakšzemes darbiem un raktuvju un apakšzemes krātuvju pārvaldi (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 2006. gada 3. jūnijā).
Papildu informāciju var saņemt šādā iestādē:Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (direction générale de l'énergie et climat, direction de l'énergie, Sous-direction de la Sécurité d'Approvisionnement et des Nouveaux Produits Energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (tālrunis: (33) 153 94 14 81, fakss: (33) 153 94 14 40).
Ar iepriekš minētajiem tiesību un administratīvajiem aktiem var iepazīties Légifrance tīmekļa vietnē:
http://www.legifrance.gouv.fr
(1) OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/23 |
Paziņojums, kas publicēts saskaņā ar 27. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 Lietā COMP/B-1/39.402 — RWE Gas Foreclosure
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2008/C 310/09)
1. IEVADS
1. |
Ja Komisija plāno pieņemt lēmumu, ar ko pieprasa pārkāpuma izbeigšanu, un ja attiecīgie uzņēmumi piedāvā uzņemties saistības, lai atbilstu prasībām, kuras tiem paudusi Komisija savā sākotnējā vērtējumā, Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) 1/2003 (1) 9. pantu var ar lēmumu atzīt šo saistību saistošo spēku attiecībā uz uzņēmumiem. Šādu lēmumu var pieņemt uz noteiktu laika posmu, un tajā secina, ka Komisijas rīcībai vairs nav pamata. Atbilstīgi minētās regulas 27. panta 4. punktam Komisija publicē īsu lietas kopsavilkumu un saistību galveno saturu. Ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus termiņā, ko noteikusi Komisija. |
2. LIETAS KOPSAVILKUMS
2. |
Komisija 2008. gada 15. oktobrī pieņēma sākotnēju vērtējumu saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1/2003 par RWE AG, Essen un tās meitas uzņēmumu (“RWE”) izdarītajiem pārkāpumiem Vācijas gāzes tirgū. |
3. |
Saskaņā ar sākotnējo vērtējumu RWE ir dominējošs stāvoklis gāzes transporta tirgū(-os) zonā, kuru apkalpo tā tīkls. Sākotnējā novērtējumā ir izteiktas bažas par to, ka RWE ir ļaunprātīgi izmantojusi savu dominējošo stāvokli EK līguma 82. panta izpratnē, jo īpaši atsakoties sniegt gāzes pārvades pakalpojumus trešām personām un rīkojoties tā, lai samazinātu pakārtoto konkurentu cenu starpību gāzes piegādes jomā (“cenu starpības samazināšana”). |
3. PIEDĀVĀTO SAISTĪBU GALVENAIS SATURS
4. |
RWE nepiekrīt Komisijas sākotnējam vērtējumam. Tomēr, lai kliedētu Komisijas bažas par konkurenci, tas piekrita uzņemties saistības atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantam. Saistību galvenos elementus var apkopot šādi: |
5. |
RWE nodos savu pašreizējo Vācijas gāzes pārvades sistēmas uzņēmējdarbību piemērotam pircējam, kam nevajadzētu radīt pirmajā acumirklī nekādas konkurences problēmas. RWE jo īpaši ir apņēmies nodot:
|
6. |
RWE arī uzņemas saistības noteiktā laikposmā līdz pieciem gāzes piegādes gadiem pēc nodošanas pabeigšanas sniegt pircējam papildu pakalpojumus, kas nepieciešami pārvades tīkla darbībai, piemēram, gāzes piegādes elastības pakalpojumus. |
7. |
Uzņēmējdarbības veikšanai tiks paredzēts personāls un galvenais personāls, kas nepieciešams pārvades tīkla darbībai. |
8. |
Saistības pilnībā ir publicētas vācu valodā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html |
4. AICINĀJUMS IESNIEGT KOMENTĀRUS
9. |
Komisija atkarībā no tirgus pārbaudes rezultātiem plāno pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) 1/2003 9. panta 1. punktu, ar ko tā pasludinātu par saistošām iepriekš apkopotās un Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicētās saistības. |
10. |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus apsvērumus par ierosinātajām saistībām. Šajā kontekstā Komisija aicina ieinteresētās personas izteikt savus apsvērumus par to, vai aktīvi un tiesības, ko RWE piedāvā pārnest pircējam (sīkāku informāciju skatīt 1.-6. pielikumā) ir pietiekami, lai nodrošinātu darbības dzīvotspēju, un ja šķiet, ka trūkst kāds elements, sīki izklāstīt šos elementus. Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs publikācijas datuma. Ieinteresētās trešās personas tiek aicinātas arī iesniegt savu komentāru nekonfidenciālu versiju, kurā komercnoslēpumi un citas konfidenciālas vietas tekstā ir svītrotas un pēc vajadzības aizstātas ar nekonfidenciālu kopsavilkumu vai ar vārdiem “komercnoslēpumi” vai “konfidenciāli”. Pienācīgi pamatotie lūgumi tiks ņemti vērā. |
11. |
Apsvērumus Komisijai var nosūtīt, norādot atsauces numuru COMP/B-1/39.402 — RWE, pa e-pastu COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu, pa faksu ((32-2) 295 01 28) vai pa pastu uz šādu adresi:
|
(1) Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1–25. lpp.).
(2) RWE uzskata, ka nav ekonomiski izdevīgi nodot šo pārvades tīkla 100 km posmu trešam pircējam, jo nav pietiekamas gāzes plūsmas mērīšanas iekārtas uz pakārtotajām tīkla daļām šajā zonā, skatīt saistību dokumenta 4. pielikumu.
CITI AKTI
Komisija
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/25 |
Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
(2008/C 310/10)
Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.
KOPSAVILKUMS
REGULA (EK) Nr. 510/2006
“BRNĚNSKÉ PIVO” jeb “STAROBRNĚNSKÉ PIVO”
EK Nr.: CZ-PGI-0005-0373-14.10.2004
ACVN ( ) AĢIN ( X )
Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.
1. Atbildīgais departaments dalībvalstī:
Nosaukums: |
Úřad průmyslového vlastnictví |
||
Adrese: |
|
||
Tālrunis: |
(420) 220 38 31 11 |
||
Fakss: |
(420) 221 32 47 18 |
||
E-pasts: |
posta@upv.cz |
2. Grupa:
Nosaukums: |
Starobrno, a. s. |
||
Adrese: |
|
||
Tālrunis: |
(420) 543 51 61 11 |
||
Fakss: |
(420) 543 21 10 35 |
||
E-pasts: |
starobrno@starobrno.cz |
||
Sastāvs: |
ražotāji/pārstrādātāji (X) citi ( ) |
Šis pieteikums ir atkāpe no Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 1. punkta, jo ģeogrāfiskajā apgabalā ir tikai viens ražotājs. Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 2. pantā minētās prasības ir ievērotas.
3. Produkta veids:
2.1. grupa. Alus
4. Specifikācija:
(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)
4.1. Nosaukums
“Brněnské pivo” jeb “Starobrněnské pivo”
4.2. Apraksts
Galvenie ražotie “Brněnské pivo” jeb “Starobrněnské pivo” alus veidi ir bezalkoholiskais alus, izlejamais gaišais alus (světlé výčepní), izlejamais tumšais alus (tmavé výčepní) un lāgera tipa (apakšrūdzis) alus (ležáky).
Ražošanā izmanto šādas izejvielas.
|
Iesals — izmantoto iesalu ražo no divkanšu vasaras miežiem. Iesala īpašībām jāatbilst šādām vērtībām:
|
|
Ūdens — izmanto ūdeni no pašvaldības ūdensapgādes tīkla. Apiņi — izmanto šķirņu 'Žatecký poloraný červeňák' un 'Magnum' apiņu granulas un ekstraktu, jo laika gaitā ir pierādījusies šo apiņu piemērotība un ietekme uz galaprodukta (t.i., alus) organoleptiskajām īpašībām. Šo šķirņu apiņi piešķir alum “Brněnské pivo” jeb “Starobrněnské pivo” raksturīgo rūgtumu. |
Alus veidu apraksts
Bezalkoholiskais alus
Alus ar minimālo spirta saturu līdz 0,6 %, kam raksturīgs stiprs asums, blāvāka krāsa un neuzkrītošs apiņu misas aromāts.
Gaišais izlejamais alus (světlé výčepní)
Blīvums 10 %, vidēji noraudzēts alus zeltainā krāsā ar vidēju rūgtumu un asumu.
Izlejamais jauktais alus (řezané polotmavé výčepní) — to iegūst, sajaucot tumšo un gaišo alu, blīvums 10 %, vidēji noraudzēts alus dzintara krāsā, parasti ar vieglu karameļu piegaršu, vidēju asumu un bagātīgu garšas buķeti.
Tumšais izlejamais alus (tmavé výčepní)
Blīvums 10 %, mazāk noraudzēts alus, parasti tumši brūnā krāsā ar savdabīgu karameļu garšu un aromātu, vidēju asumu un bagātīgu garšas buķeti.
Lāgera tipa alus
Blīvums 11–12 %, vidēji noraudzēts alus zeltainā krāsā, apiņu aromāts ir no neuzkrītoša līdz īpaši izteiktam, mērens līdz vidējs rūgtums, stiprs asums, pilnestīga garšas buķete un bagātīgas putas.
4.3. Ģeogrāfiskais apgabals
Brno lauku apgabals (okres Brno-venkov)
4.4. Izcelsmes apliecinājums
Ražotājs ir izveidojis reģistru un izdara tajā ierakstus par visiem izejvielu piegādātājiem un galaproduktu pircējiem, kā arī veic pārbaudes ražošanas gaitā saskaņā ar ieviesto kontroles sistēmu. Brno Valsts lauksaimniecības un pārtikas inspekcijas birojs (Státní zemědělská a potravinářská inspekce) veic pārbaudi ražošanas laikā, kā arī pārbauda atbilstību specifikācijai. Atbilstīgi tiesību aktiem uz katra produkta ir norādīti dati par ražotāju.
4.5. Ražošanas metode
Alus “Brněnské pivo” jeb “Starobrněnské pivo” ražošanā izmanto klasisko tehnoloģisko procesu, kas sakņojas Staré Brno alus darīšanas tradīcijās — apiņu misu vāra, izmantojot divu novārījumu metodi, un alu raudzē divos posmos. Iesalu samaļ un sajauc ar siltu ūdeni, lai pagatavotu iejavu. Pēc nostādināšanas daļu iejavas pārlej otrā traukā — iejavas katlā, kur notiek pirmā iejavošana. Pakāpeniski tiek sasniegta temperatūra, kas vajadzīga, lai iesala cieti pārvērstu cukurā un tādējādi iesala ekstrakts nonāktu šķīdumā. Pēc iejavošanas pabeigšanas visu novārījumu kādu laiku vāra un tad pievieno pārējai iejavai. Pēc nostādināšanas daļu iejavas vēlreiz pārlej iejavas katlā, kur iejavošanas procesu, tostarp vārīšanu, atkārto (otrā iejavošana). Novārījumu no jauna iesūknē galvenajā kublā. Iesala enzīmus izmanto, lai iesala ekstrakts nonāktu šķīdumā. Pēc iejavošanas pabeigšanas visa iejava nonāk trešajā traukā — dzidrināšanas kublā. Samaltā iesala nešķīstošā frakcija veido filtrācijas slāni, caur kuru notecina iesala ekstraktu — misu. Pēc misas notecināšanas filtrācijas slāni skalo ar ūdeni, lai iegūtu maksimālu ekstrakta daudzumu. Izskaloto filtrācijas slāni likvidē kā alus darīšanas atkritumus (drabiņas). Tad misa nonāk nākamajā tvertnē — misas katlā —, kur tai vārīšanas gaitā pievieno apiņus un iegūst apiņu misu. Apiņu pievienošanas laikā iesala proteīni un apiņu tanīni veido nogulsnes, kuras atdala no karstās apiņu misas; pēc tam notiek dzidrās misas dzesēšana, aerācija un raugu pievienošana. Izmanto Sacharomyces uvarum (carlsbergensis) raugus, kuri radās 19. gadsimtā apakšrūguša alus ražošanai. Pirmā rūgšana notiek cilindriski koniskās tvertnēs, iegūto jaunalu atdzesē, atdala raugu, un alus nonāk cilindriski koniskās nogatavināšanas tvertnēs (izlejamiem aliem) vai nogatavināšanas tvertnēs, kas atrodas nogatavināšanas pagrabos (lāgera tipa aliem). Nogatavināšanas tvertnēs norisinās otrā rūgšana, kuras ilgums atkarīgs no alus veida. Pirms iepildīšanas mucās alu filtrē, kā filtrējošo materiālu izmantojot diatomītu. Pirms iepildīšanas mucās filtrēto alu atkarībā no šķirnes glabā tvertnēs zem spiediena. Alu iepilda pudelēs vai mucās šādā secībā: tvertne zem spiediena — pasterizācija — pildīšanas līnija. Alu pilda izmazgātā tarā (pudelēs vai mucās), kurā nav nekāda bioloģiskā piesārņojuma; mucas pirms pildīšanas sterilizē ar tvaiku. Iepildīšana tarā noris oglekļa dioksīda atmosfērā, kura veidojas pirmās rūgšanas laikā.
4.6. Saikne
1323. gadā karaliene Eliška Rejčka Brno nodibināja cisterciešu klosteri, kurā vēlāk (1325. gadā) ar Velehradas klostera palīdzību uzcēla alus darītavu. Brno alus darītava ir piedzīvojusi daudzas pārmaiņas un pārbūves, un mūsdienās, ievērojot vēsturiskās tradīcijas un senās receptes, alu ražo modernā darītavā, kas atrodas apmēram tajā pašā vietā, kur savulaik bija cisterciešu ordeņa klostera brūzis.
Alu “Brněnské pivo” jeb “Starobrněnské pivo” šajā apgabalā ar iepriekš raksturotajiem paņēmieniem ražo jau ļoti sen. Ražojuma oriģinalitātes pamatā ir gadu simtos veidojušās alus darīšanas tradīcijas minētajā teritorijā.
2006. gada janvārī veiktā sabiedriskā aptauja liecina par alus “Brněnské pivo” jeb “Starobrněnské pivo” kvalitāti un popularitāti.
Čehijas Alus un iesala asociācija “Starobrno a.s.” ražojumiem 1992., 1996. un 2002. gadā piešķīra prestižo PIVEX zelta kausu vienīgajā oficiālajā alus kvalitātes vērtēšanas konkursā (PIVEX).
“Starobrno” ražojumi arīdzan vairākkārt ieguvuši balvas aptaujās, ko rīkoja laikraksts “Pivní kurýr” (“Alus vēstnesis”) — Cena českých sládků (Čehijas alus darītāju balva); 2002. gadā balvu piešķīra alum “Baron Trenck”, bet 2003. gadā — alum “Medium”.
4.7. Pārbaudes struktūra
Nosaukums: |
Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně |
||
Adrese: |
|
||
Tālrunis: |
(420) 542 42 67 02 |
||
Fakss: |
(420) 542 42 67 17 |
||
E-pasts: |
epodatelna@szpi.gov.cz |
4.8. Marķējums
—
(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.
5.12.2008 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 310/s3 |
PIEZĪME LASĪTĀJAM
Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.
Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.