ISSN 1725-5201 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Informācija un paziņojumi |
50. sējums |
Paziņojums Nr. |
Saturs |
Lappuse |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
|
|
REZOLŪCIJAS |
|
|
Padome |
|
2007/C 145/01 |
||
|
II Informācija |
|
|
KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS |
|
|
Eiropas Parlaments |
|
2007/C 145/02 |
Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants) |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
|
|
Komisija |
|
2007/C 145/03 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4693 — Veolia/Sulo) ( 1 ) |
|
2007/C 145/04 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm) ( 1 ) |
|
2007/C 145/05 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare) ( 1 ) |
|
2007/C 145/06 |
Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu ( 1 ) |
|
|
IV Paziņojumi |
|
|
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
|
|
Komisija |
|
2007/C 145/07 |
||
|
DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI |
|
2007/C 145/08 |
||
2007/C 145/09 |
Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo īstenošanu ( 1 ) |
|
|
V Atzinumi un paziņojumi |
|
|
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
|
|
Komisija |
|
2007/C 145/10 |
Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru ( 1 ) |
|
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
|
I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi
REZOLŪCIJAS
Padome
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/1 |
PADOMES REZOLŪCIJA
2007. gada 25. jūnijs
par jaunu Kopienas Stratēģiju attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.-2012.)
(2007/C 145/01)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. februāra Paziņojumu “Darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošana: jauna Kopienas stratēģija veselības aizsardzībai un drošībai darbā (2007.–2012.)”, kas ir viens no Eiropas Sociālajā programmā ietvertiem punktiem,
tā kā:
(1) |
Saistībā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 137. pantu ir pieņemts ievērojams skaits Kopienas tiesību aktu par veselības aizsardzību un drošību darbā. |
(2) |
Darba kvalitāte ir cieši saistīta gan ar cilvēka faktoru, gan ekonomiskiem aspektiem, un dalībvalstis Lisabonas Stratēģijā ir atzinušas, ka veselības aizsardzības un drošības politika dod svarīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā. |
(3) |
Eiropas sociālā modeļa pamatā ir sekmīga ekonomikas darbība, augsts sociālās aizsardzības un izglītības līmenis un sociālais dialogs, un tādēļ tas saistīts arī ar nodarbinātības kvalitātes uzlabošanu, jo īpaši ar veselības aizsardzību un drošību darbā. |
(4) |
Ņemot vērā secinājumus, kas pieņemti Eiropadomes Stokholmas sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā un Eiropadomes Briseles sanāksmē 2007. gada 8. un 9. martā, Eiropas Savienībai ir jāstiprina uzņēmumu konkurētspēja, ievērojot nepārtrauktās demogrāfiskās pārmaiņas. |
(5) |
Jaunajai Kopienas Stratēģijai attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā (2007.-2012.) (turpmāk — “Kopienas stratēģija”) būtu jāveicina turpmāks progress, pamatojoties uz iepriekšējās Kopienas Stratēģijas par drošību un veselības aizsardzību darbā (2002.–2006.) panākumiem, kuras pamatā bija vispārēja pieeja labklājībai darbā un kuras rezultātā atjaunoja profilakses politiku un veica būtiskus uzlabojumus. |
(6) |
Lai palīdzētu veidot drošu un veselīgu darba vidi, visām dalībvalstīm viens no svarīgākajiem uzdevumiem joprojām ir pašreizējo tiesību aktu īstenošana. |
(7) |
Nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaits, kas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs, dažās nozarēs un dažu darba ņēmēju kategorijās joprojām ir pārāk augsts absolūtā izteiksmē, un tādēļ ir svarīgi, lai jaunā stratēģija šīs problēmas risinātu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REZOLŪCIJU.
I.
1. |
Padome ņem vērā Komisijas viedokli, ka — lai panāktu to, ka nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaits nepārtraukti, ilgtspējīgi un konsekventi samazinātos, iesaistītajām pusēm ir jātiecas sasniegt vairākus mērķus, tostarp:
|
2. |
Padome ņem vērā Komisijas viedokli, ka šo mērķu sasniegšanas nolūkā ir jāturpina izstrādāt vispārēja pieeja, ņemot vērā šādas rīcības jomas:
|
II.
Padome:
1. |
Pauž gandarījumu attiecībā uz Komisijas Paziņojumu par jaunu Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā (2007.–2012.); |
2. |
uzskata, ka minētajā paziņojumā ir paredzēta vērtīga sistēma, lai turpinātu Kopienas līmenī efektīvi īstenot EK līguma 137. pantu; |
3. |
piekrīt Komisijas viedoklim, ka arodveselība un drošība darbā ne vien aizsargā darba ņēmēju dzīvību un veselību un veicina to motivāciju, bet ir arī ārkārtīgi nozīmīga, lai palielinātu uzņēmumu konkurētspēju un produktivitāti un nodrošinātu sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību, samazinot sociālās un ekonomiskās izmaksas, ko rada nelaimes gadījumi darbā, incidenti un slimības; |
4. |
uzsver to, ka kolektīvi aizsardzības pasākumi un vēršanās pret risku cēloni ir preventīvas darbības pamatprincipi; |
5. |
uzskata, ka Kopienas veselības aizsardzības un drošības darbā politikai, kuras pamatā ir vispārēja pieeja labklājībai darbā, vajadzētu būt šādam mērķim– nelaimes gadījumu darbā un arodslimību skaita nepārtraukta, ilgtspējīga un konsekventa samazināšana; |
6. |
atbalsta Komisiju, kas Kopienas līmenī tiecas par 25 % samazināt nelaimes gadījumus darbā, ņemot vērā dalībvalstu pieredzi, apstākļus un iespējas; |
7. |
uzsver, ka:
|
8. |
aicina dalībvalstis:
|
9. |
aicina Komisiju:
|
10. |
aicina sociālos partnerus:
|
(1) OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
II Informācija
KOPĪGAS DEKLARĀCIJAS
Eiropas Parlaments Padome Komisija
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/5 |
Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants)
(2007/C 145/02)
VISPĀRĪGI PRINCIPI
1. |
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk tekstā “iestādes”) atzīmē, ka sevi ir attaisnojusi pašreizējā prakse risināt sarunas starp Padomes prezidentvalsti, Komisiju, attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju priekšsēdētājiem un/vai referentiem un starp Samierināšanas komitejas līdzpriekšsēdētājiem. |
2. |
Iestādes apstiprina, ka šī prakse, kas ir izveidojusies visās koplēmuma procedūras stadijās, ir jāatbalsta arī turpmāk. Iestādes apņemas izvērtēt savas darba metodes, lai vēl efektīvāk izmantotu visas ar EK līgumu izveidotās koplēmuma procedūras piedāvātās iespējas. |
3. |
Šī kopīgā deklarācija precizē šīs darba metodes un to izmantošanas praktiskos aspektus. Tā papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1) un jo īpaši tā noteikumus par koplēmuma procedūru. Iestādes apņemas pilnībā ievērot šādas saistības saskaņā ar pārredzamības, atbildīguma un efektivitātes principiem. Šajā ziņā iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība vienkāršošanas priekšlikumu virzības veicināšanai, vienlaikus ievērojot acquis communautaire. |
4. |
Iestādes sadarbojas labā ticībā visas procedūras laikā, lai saskaņotu savas pozīcijas, ciktāl tas iespējams, un tādējādi vajadzības gadījumā sagatavotu pamatu attiecīgā tiesību akta pieņemšanai agrīnā procedūras stadijā. |
5. |
Paturot prātā šo mērķi, tās sadarbojas, izmantojot attiecīgus starpiestāžu kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visās koplēmuma procedūras stadijās sasniegto konverģences līmeni. |
6. |
Atbilstīgi saviem iekšējiem reglamentiem iestādes apņemas regulāri apmainīties ar informāciju par koplēmuma dokumentu virzību. Lai veicinātu procesa saskaņotu un efektīvu norisi, tās, cik vien iespējams, pielāgo savus darba grafikus. Tādēļ tās centīsies izveidot orientējošu grafiku dažādām stadijām līdz tiesību aktu priekšlikumu galīgai pieņemšanai, vienlaikus pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas procesa politisko raksturu. |
7. |
Iestāžu sadarbība koplēmuma procedūras gaitā, bieži notiek kā trīspusējas sanāksmes (“trialogs”). Šī trialoga sistēma ir izrādījusies dzīvotspējīga un elastīga, ievērojami palielinot iespēju panākt vienošanos pirmā un otrā lasījuma stadijā, kā arī palīdzot sagatavot Samierināšanas komitejas darbu. |
8. |
Šādi trialogi parasti ir neoficiāli. Atkarībā no paredzamās diskusijas rakstura tie var notikt jebkurā procedūras stadijā, un ar dažādu pārstāvības līmeni. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs pārstāvjus katrai sanāksmei, noteiks savas pilnvaras sarunās un laikus informēs pārējās iestādes par sanāksmju praktiskajiem aspektiem. |
9. |
Ja vien iespējams, visiem sanāksmes dalībniekiem jau iepriekš izplata jebkuru kompromisa teksta projektu, kas iesniegts apspriedei nākamajā sanāksmē. Lai palielinātu pārredzamību, Eiropas Parlamentā un Padomē rīkoto trialogu izziņo, ja tas iespējams. |
10. |
Padomes prezidentvalsts centīsies apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes. Tā rūpīgi izskatīs jebkuru saņemto pieprasījumu attiecīgos gadījumos sniegt informāciju par Padomes nostāju. |
PIRMAIS LASĪJUMS
11. |
Iestādes visos procedūras posmos sadarbojas labā ticībā, pēc iespējas saskaņojot pozīcijas, lai kad vien tas iespējams, tiesību aktus varētu pieņemt pirmajā lasījumā. |
Vienošanās Eiropas Parlamentā pirmā lasījuma stadijā
12. |
Iestādes uztur atbilstīgus kontaktus, lai veicinātu procedūras norisi pirmajā lasījumā. |
13. |
Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto savas iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
14. |
Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Pastāvīgo pārstāvju komitejas (Coreper) priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Komisijas priekšlikuma grozījumu formā izklāstīts panāktās vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz tās gatavību pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes pieņemt šo rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
15. |
Šajā kontekstā, ja ir sagaidāms, ka dokumentus noteikti pieņems pirmajā lasījumā, informācija par nodomu panākt vienošanos būtu jādara pieejama tik agri, cik vien iespējams. |
Vienošanās Padomes kopējās nostājas stadijā
16. |
Ja Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā neizdodas panākt vienošanos, var turpināt kontaktu uzturēšanu, lai varētu panākt vienošanos kopējās nostājas stadijā. |
17. |
Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
18. |
Ja šajā stadijā ir panākta vienošanās, attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vēstulē Coreper priekšsēdētājam iekļauj ieteikumu plenārsēdē apstiprināt Padomes pieņemto kopējo nostāju bez grozījumiem, ar nosacījumu, ka Padome apstiprina šo kopējo nostāju, un pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
OTRAIS LASĪJUMS
19. |
Paskaidrojuma paziņojumā Padome pēc iespējas nepārprotami izskaidro iemeslus, kuru dēļ tā pieņēmusi kopējo nostāju. Otrajā lasījumā Eiropas Parlaments, cik vien iespējams, ņem vērā gan šos iemeslus, gan Komisijas nostāju. |
20. |
Lai nodrošinātu, ka otrajā lasījumā likumdošanas procedūra noris pēc iespējas efektīvāk, pirms kopējās nostājas nosūtīšanas Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, cenšas noskaidrot tās nosūtīšanai piemērotāko datumu. |
Vienošanās Eiropas Parlamentā otrā lasījuma stadijā
21. |
Lai labāk izprastu attiecīgās nostājas un līdz ar to panāktu pēc iespējas ātrāku likumdošanas procedūras pabeigšanu, turpinās uzturēt atbilstīgus kontaktus, tiklīdz Padomes kopējā nostāja ir iesniegta Eiropas Parlamentam. |
22. |
Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un sniedz atzinumu, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
23. |
Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Coreper priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Padomes kopējās nostājas grozījumu formā izklāstīts vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz gatavību pēc juridiski-lingvistiskās pārbaudes pieņemt minēto rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
SAMIERINĀŠANA
24. |
Ja kļūst skaidrs, ka Padome nepieņems visus Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā izdarītos grozījumus, un tad, kad Padome ir gatava paziņot savu nostāju, organizēs pirmo trialogu. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs tās pārstāvjus katrai sanāksmei un noteiks savas pilnvaras sarunās. Komisija pēc iespējas agrīnā stadijā darīs abām delegācijām zināmus tās nodomus attiecībā uz savu atzinumu par Eiropas Parlamenta otrā lasījuma grozījumiem. |
25. |
Trialogi notiek visas samierināšanas procedūras laikā ar mērķi atrisināt atlikušos problemātiskos jautājumus un sagatavot pamatu vienošanās panākšanai Samierināšanas komitejā. Trialogu rezultātus apspriež un, ja iespējams, apstiprina attiecīgo iestāžu sanāksmēs. |
26. |
Samierināšanas komiteju sasauc Padomes priekšsēdētājs, saņemot Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu un pienācīgi ievērojot Līguma noteikumus. |
27. |
Komisija piedalās samierināšanas procedūrā un uzņemas visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas. Viena no šādām iniciatīvām var būt kompromisa tekstu projekti, kuros ņemtas vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas un pienācīgi ņemta vērā Līgumā noteiktā Komisijas loma. |
28. |
Samierināšanas komiteju kopīgi vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs. Komitejas sanāksmes pārmaiņus vada katrs līdzpriekšsēdētājs. |
29. |
Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nosaka Samierināšanas komitejas sanāksmju datumus un darba kārtības, lai nodrošinātu Samierināšanas komitejas efektīvu darbību visās koplēmuma procedūras stadijās. Paredzētos sanāksmju datumus apspriež ar Komisiju. Eiropas Parlaments un Padome nosaka orientējošus samierināšanas sanāksmju datumus un paziņo tos Komisijai. |
30. |
Jebkuras Samierināšanas komitejas sanāksmes darba kārtībā līdzpriekšsēdētāji var iekļaut vairākus dokumentus. Papildus galvenajam jautājumam, par kuru vēl nav panākta vienošanās, (“B jautājums”) var atklāt un/vai slēgt samierināšanas procedūras par citiem jautājumiem (“A jautājumi”), tos neapspriežot. |
31. |
Ievērojot Līguma noteikumus par termiņiem, Eiropas Parlaments un Padome pēc iespējas ņem vērā darba plānošanas prasības, jo īpaši prasības, kas ir saistītas ar pārtraukumiem iestāžu darbā un Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Jebkurā gadījumā darba pārtraukums ir tik īss, cik vien iespējams. |
32. |
Lai vienlīdzīgi izmantotu iestāžu infrastruktūru, tostarp mutiskās tulkošanas infrastruktūru, Samierināšanas komitejas sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Parlamenta un Padomes telpās. |
33. |
Samierināšanas komitejas rīcībā ir jābūt Komisijas priekšlikumam, Padomes kopējai nostājai un Komisijas atzinumam par to, Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem un Komisijas atzinumam par tiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes delegāciju kopīgajam darba dokumentam. Šim darba dokumentam ir jābūt tādam, kas ļauj tā lietotājiem noteikt problemātiskos jautājumus un uz tiem efektīvi atsaukties. Komisija sniedz tās atzinumu trīs nedēļās pēc Eiropas Parlamenta balsojuma rezultātu oficiālas saņemšanas, bet ne vēlāk kā līdz samierināšanas procedūras sākumam. |
34. |
Līdzpriekšsēdētāji var iesniegt tekstus apstiprināšanai Samierināšanas komitejā. |
35. |
Vienošanos par kopīgo dokumentu panāk Samierināšanas komitejas sanāksmē vai vēlāk līdzpriekšsēdētāju sarakstē. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai. |
36. |
Ja Samierināšanas komiteja panāk vienošanos par kopīgo dokumentu, pēc galīgās juridiski-lingvistiskās pārbaudes to iesniedz līdzpriekšsēdētājiem oficiālai apstiprināšanai. Taču izņēmuma gadījumos, lai ievērotu termiņus, līdzpriekšsēdētājiem apstiprināšanai var iesniegt kopīgā dokumenta projektu. |
37. |
Apstiprināto tekstu līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli nosūta Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam. Ja Samierināšanas komiteja nespēj vienoties par kopīgo dokumentu, līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli par to informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju. Šīs vēstules uzskata par oficiālu protokolu. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai informācijai. Samierināšanas procedūrā izmantotie darba dokumenti būs pieejami katras iestādes kancelejā pēc procedūras noslēgšanas. |
38. |
Eiropas Parlamenta Sekretariāts un Padomes Ģenerālsekretariāts, sadarbojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu, kopīgi darbojas kā Samierināšanas komitejas sekretariāts. |
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
39. |
Ja Eiropas Parlaments vai Padome uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt Līguma 251. pantā minētos termiņus, tās attiecīgi informē otras iestādes priekšsēdētāju un Komisiju. |
40. |
Ja vienošanās ir panākta pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas procedūras laikā, teksta, par kuru panākta vienošanās, galīgo redakciju ciešā sadarbībā un savstarpēji vienojoties sagatavo Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti. |
41. |
Tekstos, par kuriem panākta vienošanās, nedrīkst izdarīt izmaiņas bez Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīga līmeņa nepārprotamas piekrišanas. |
42. |
Teksta galīgās redakcijas sagatavošanu veic, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes dažādās procedūras un jo īpaši ņemot vērā iekšējo procedūru noslēgšanas termiņus. Iestādes apņemas laiku, kas paredzēts tiesību aktu galīgajai juridiski-lingvistiskai pārbaudei, neizmantot tam, lai atsāktu diskusijas par jautājumiem pēc būtības. |
43. |
Eiropas Parlaments un Padome vienojas par abu iestāžu kopīgi sagatavoto tekstu iesniegšanu. |
44. |
Ciktāl tas iespējams, iestādes apņemas izmantot savstarpēji pieņemamus standarta noteikumus, ko iekļauj saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (atbilstīgi “komitoloģijas” lēmumam (2)), tiesību aktu stāšanos spēkā, transponēšanu un piemērošanu un Komisijas iniciatīvas tiesību ievērošanu. |
45. |
Iestādes centīsies rīkot kopīgas preses konferences, kurās paziņo par likumdošanas procesa sekmīgu rezultātu pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas gaitā. Tās centīsies izplatīt arī kopīgus paziņojumus presei. |
46. |
Pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru ir pieņēmuši tiesību aktu, tā tekstu iesniedz parakstīšanai Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam, kā arī šo iestāžu ģenerālsekretāriem. |
47. |
Eiropas Parlamenta un Padomes priekšsēdētāji saņem parakstīšanai sagatavoto tekstu viņu attiecīgajās valodās un, ja vien tas iespējams, to paraksta kopīgā ceremonijā, ko katru mēnesi rīko, lai plašsaziņas līdzekļu klātbūtnē parakstītu svarīgus tiesību aktus. |
48. |
Kopīgi parakstīto tekstu nosūta publicēšanai “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Tiesību aktu parasti publicē divos mēnešos pēc tā pieņemšanas Eiropas Parlamentā un Padomē. |
49. |
Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu-lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu. |
Briselē, divtūkstoš septītā gada trīspadsmitajā jūnijā.
Eiroparlamenta vārdā
Priekšsēdētājs
Eiropas Savienības Padomes vārdā
Priekšsēdētājs
Eiropas Kopienu Komisijas vārdā
Priekšsēdētājs
(1) OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.
(2) Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 27.7.2006., 11. lpp.).
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA
Komisija
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/10 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta Nr. COMP/M.4693 — Veolia/Sulo)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2007/C 145/03)
Komisija 2007. gada 19. jūnijā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4693. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/10 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta Nr. COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2007/C 145/04)
Komisija 2007. gada 18. jūnijā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4663. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/11 |
Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju
(Lieta Nr. COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2007/C 145/05)
Komisija 2007. gada 26. jūnijā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:
— |
Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
— |
elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4704. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/12 |
Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem
Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2007/C 145/06)
Lēmuma pieņemšanas datums |
21.3.2007. |
Atbalsta Nr. |
NN 53/06 |
Dalībvalsts |
Malta |
Reģions |
— |
Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) |
Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta |
Juridiskais pamats |
Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995 |
Pasākuma veids |
Atbalsta shēma |
Mērķis |
Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācija |
Atbalsta veids |
Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācija |
Budžets |
No 1,25 līdz 2,0 miljoniem MTL |
Intensitāte |
100 % |
Atbalsta ilgums |
— |
Attiecīgā nozare |
Pasažieru pārvadājumi ar autobusu |
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese |
Il-Gvern Malti |
Cita informācija |
— |
Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Lēmuma pieņemšanas datums |
21.2.2007. |
|||
Atbalsta atsauces numurs |
N 738/06 |
|||
Dalībvalsts |
Čehija |
|||
Reģions |
Celé území státu |
|||
Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) |
Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu |
|||
Juridiskais pamats |
Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi |
|||
Pasākuma veids |
Atbalsta shēma |
|||
Atbalsta mērķis |
Atbalsts, lai kompensētu dabas katastrofu radītos zaudējumus |
|||
Atbalsta veids |
Piešķīrums |
|||
Budžets |
47 388 000 CZK (1 675 000 EUR) |
|||
Atbalsta intensitāte |
100 % |
|||
Atbalsta ilgums |
Līdz 2007. gada beigām |
|||
Attiecīgās nozares |
Transports (iekšējie ūdensceļi) |
|||
Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese |
|
|||
Cita informācija |
— |
Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
IV Paziņojumi
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI
Komisija
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/14 |
Euro maiņas kurss (1)
2007. gada 29. jūnijs
(2007/C 145/07)
1 euro=
|
Valūta |
Maiņas kurss |
USD |
ASV dolārs |
1,3505 |
JPY |
Japānas jēna |
166,63 |
DKK |
Dānijas krona |
7,4422 |
GBP |
Lielbritānijas mārciņa |
0,674 |
SEK |
Zviedrijas krona |
9,2525 |
CHF |
Šveices franks |
1,6553 |
ISK |
Islandes krona |
84,26 |
NOK |
Norvēģijas krona |
7,9725 |
BGN |
Bulgārijas Ieva |
1,9558 |
CYP |
Kipras mārciņa |
0,5837 |
CZK |
Čehijas krona |
28,718 |
EEK |
Igaunijas krona |
15,6466 |
HUF |
Ungārijas forints |
246,15 |
LTL |
Lietuvas lits |
3,4528 |
LVL |
Latvijas lats |
0,6963 |
MTL |
Maltas lira |
0,4293 |
PLN |
Polijas zlots |
3,7677 |
RON |
Rumānijas leja |
3,134 |
SKK |
Slovākijas krona |
33,635 |
TRY |
Turcijas lira |
1,774 |
AUD |
Austrālijas dolārs |
1,5885 |
CAD |
Kanādas dolārs |
1,4245 |
HKD |
Hongkongas dolārs |
10,5569 |
NZD |
Jaunzēlandes dolārs |
1,7502 |
SGD |
Singapūras dolārs |
2,0664 |
KRW |
Dienvidkorejas vons |
1 247,73 |
ZAR |
Dienvidāfrikas rands |
9,5531 |
CNY |
Ķīnas juaņa renminbi |
10,2816 |
HRK |
Horvātijas kuna |
7,3035 |
IDR |
Indonēzijas rūpija |
12 201,77 |
MYR |
Malaizijas ringits |
4,6626 |
PHP |
Filipīnu peso |
62,461 |
RUB |
Krievijas rublis |
34,807 |
THB |
Taizemes bats |
42,615 |
Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.
DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/15 |
SAISTOŠA IZZIŅA PAR TARIFU
(2007/C 145/08)
To muitas iestāžu saraksts, kuru dalībvalstis izraudzījušās, lai tās pieņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu vai izsniegtu tādu izziņu, kas apstiprināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1) 6.panta 5.punktu, kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (2).
Dalībvalsts |
Muitas iestāde |
||||||
APVIENOTO KARALISTI |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
AUSTRIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
BEĻĢIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
|
|||||||
BULGĀRIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
ČEHIJAS REPUBLIKA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu |
|||||||
|
|||||||
DĀNIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
Visas reģionālās muitas- un nodokļu iestādes |
|||||||
FRANCIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
GRIEĶIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
IGAUNIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
ĪRIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
ITĀLIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu |
|||||||
Visas muitas iestādes |
|||||||
KIPRA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
LATVIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
LIETUVA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
LUKSEMBURGA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
MALTA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
NĪDERLANDE |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
POLIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
PORTUGĀLE |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu |
|||||||
Visas muitas iestādes |
|||||||
RUMĀNIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
SLOVĀKIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
SLOVĒNIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
SOMIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
|
|||||||
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu |
|||||||
Muitas pārvalde un visas muitas iestādes |
|||||||
SPĀNIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
UNGĀRIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
|||||||
VĀCIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 10., 11., 20., 22., 23., kā arī 86. — 92. un 94. — 97. nodaļās |
|||||||
preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 2., 3., 5., 9., 12. –16., 18., 24. un 27. nodaļas, 3505. un 3506. preču pozīcijas, kā arī 38. — 40., 45. un 46. nodaļās |
|||||||
preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 25., 32., 34. — 37. (izņemot 3505. un 3506.preču pozīcijas), 41. — 43. un 50. — 70.nodaļās |
|||||||
preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 17., 26., 28. –31., 33., 47. — 49., 71. — 83. un 93. nodaļās |
|||||||
preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 1., 4., 7., 8., 19., 21. nodaļās
preces, kuras ietilpst muitas nomenklatūras 6., 44., 84. un 85. nodaļās |
|||||||
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu |
|||||||
Visas muitas iestādes |
|||||||
ZVIEDRIJA |
Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
||||||
|
(1) OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.
(2) OV L 62, 1.3.2007., 6.-7. lpp.
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/20 |
Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo īstenošanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)
(2007/C 145/09)
ESO (1) |
Saskaņotā standarta numurs un nosaukums (un atsauces dokuments) |
Aizstātā standarta numurs |
Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums 1. piezīme |
CEN |
EN 26:1997 Gāzes ūdenssildītāji ar gāzes degli mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens ātrai sagatavošanai |
— |
|
EN 26:1997/A1:2000 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (18.7.2001.) |
|
EN 26:1997/A3:2006 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.4.2007.) |
|
EN 26:1997/AC:1998 |
|
|
|
CEN |
EN 30-1-1:1998 Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-1.daļa: Drošība — Vispārīgi |
— |
|
EN 30-1-1:1998/A1:1999 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.9.1999.) |
|
EN 30-1-1:1998/A2:2003 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (29.2.2004.) |
|
EN 30-1-1:1998/A3:2005 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.12.2005.) |
|
EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 |
|
|
|
CEN |
EN 30-1-2:1999 Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-2.daļa: Drošība — Ierīces ar piespiedu konvekciju cepeškrāsnīm vai griliem |
— |
|
CEN |
EN 30-1-3:2003+A1:2006 Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-3.daļa: Drošība — Ierīces ar stikla keramikas sildvirsmu |
EN 30-1-3:2003 |
Darbības izbeigšanās datums (30.4.2007.) |
CEN |
EN 30-1-4:2002 Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 1.-4.daļa: Drošība — Ierīces, kurām ir viens vai vairāki degļi ar automātisku degšanas regulāciju |
— |
|
EN 30-1-4:2002/A1:2006 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.5.2007.) |
|
CEN |
EN 30-2-1:1998 Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-1.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Vispārējās prasības |
— |
|
EN 30-2-1:1998/A1:2003 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (10.12.2004.) |
|
EN 30-2-1:1998/A2:2005 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (11.11.2005.) |
|
EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 |
|
|
|
CEN |
EN 30-2-2:1999 Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-2.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Ierīces ar piespiedu konvekciju cepeškrāsnīm un/vai griliem |
— |
|
CEN |
EN 88:1991 Gāzes iekārtu spiediena regulatori ar ieplūdes spiedienu līdz 200 mbar |
— |
|
EN 88:1991/A1:1996 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (17.7.1997.) |
|
CEN |
EN 89:1999 Gāzes ūdenssildītāji mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens sagatavošanai |
— |
|
EN 89:1999/A1:1999 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (17.10.2000.) |
|
EN 89:1999/A2:2000 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (18.7.2001.) |
|
EN 89:1999/A3:2006 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.4.2007.) |
|
EN 89:1999/A4:2006 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.5.2007.) |
|
CEN |
EN 125:1991 Liesmas novērošanas ierīces iekārtām, kuras dedzina gāzi — Termoelektriskie tipi |
— |
|
EN 125:1991/A1:1996 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (17.7.1997.) |
|
CEN |
EN 126:2004 Vairākfunkciju regulatori aparātiem, kuros dedzina gāzi |
EN 126:1995 |
Darbības izbeigšanās datums (10.12.2004.) |
CEN |
EN 161:2007 Gāzes degļu un gāzes aparātu automātiskie slēgvārsti |
EN 161:2001 |
31.7.2007. |
CEN |
EN 203-1:2005 Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 1.daļa: Drošības prasības |
EN 203-1:1992 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-1:2005 Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-1.daļa: Vaļējie degļi un vokdegļi |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-2:2006 Gāzes aparāti sabiedriskās ēdināšanas iestādēm — 2-2.daļa: Īpašās prasības — Krāsnis |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-3:2005 Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-3.daļa: Vārāmpannas |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-4:2005 Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-4.daļa: Fritieri |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-6:2005 Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-6.daļa: Ūdens karsētāji dzērienu gatavošanai |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-8:2005 Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-8.daļa: Cepešpannas un paellas pannas |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-9:2005 Ar gāzi karsējamas sabiedriskās ēdināšanas iestāžu iekārtas — 2-9.daļa: Bezriņķu plītsvirsas, plīts sildplates un grila pannas |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 203-2-11:2006 Ar gāzi karsējamas lielvirtuvju iekārtas — 2-11.daļa: Īpašas prasības — Makaronu katli |
EN 203-2:1995 |
31.12.2008. |
CEN |
EN 257:1992 Mehāniskie termostati gāzi dedzinošām ierīcēm |
— |
|
EN 257:1992/A1:1996 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (17.7.1997.) |
|
CEN |
EN 297:1994 Gāzes apkures katli — B11 un B11BS tipa katli ar gaisa degli un nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW |
— |
|
EN 297:1994/A3:1996 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (24.2.1998.) |
|
EN 297:1994/A5:1998 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.12.1998.) |
|
EN 297:1994/A2:1996 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (29.10.2002.) |
|
EN 297:1994/A6:2003 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (23.12.2003.) |
|
EN 297:1994/A4:2004 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (11.6.2005.) |
|
EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 |
|
|
|
CEN |
EN 298:2003 Automātiskās gāzes degļu kontroles iekārtas gāzes degļiem un iekārtām, kurās sadedzina gāzi ar vai bez ventilatoriem |
EN 298:1993 |
Darbības izbeigšanās datums (30.9.2006.) |
CEN |
EN 303-3:1998 Apkures katli — 3.daļa: Gāzes apkures katli — Katls ar piespiedu vilkmes degli |
— |
|
EN 303-3:1998/A2:2004 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (11.6.2005.) |
|
EN 303-3:1998/AC:2006 |
|
|
|
CEN |
EN 303-7:2006 Apkures katli — 7.daļa: Gāzes apkures katli aprīkoti ar piespiedu vilkmes degļiem un nominālo siltuma atdevi līdz 1 000 kW |
— |
|
CEN |
EN 377:1993 Smērvielas, kuras lieto ierīcēm un ar tām saistītām kontroles sistēmām, kurās izmanto deggāzes, izņemot ierīces, kas paredzētas rūpnieciskiem procesiem |
— |
|
EN 377:1993/A1:1996 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (11.6.2005.) |
|
CEN |
EN 416-1:1999 Viendegļa virskaramie cauruļtipa gāzessildītāji — 1.daļa: Drošība |
— |
|
EN 416-1:1999/A1:2000 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (18.7.2001.) |
|
EN 416-1:1999/A2:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2002.) |
|
EN 416-1:1999/A3:2002 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.10.2002.) |
|
CEN |
EN 416-2:2006 Viendegļa virskaramie cauruļtipa gāzessildītāji — 2.daļa: Enerģijas racionāla izmantošana |
— |
|
CEN |
EN 419-1:1999 Luminiscējošie virskaramie gāzessildītāji, kas nav paredzēti dzīvojamām ēkām — 1.daļa: Drošība |
— |
|
EN 419-1:1999/A1:2000 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (18.7.2001.) |
|
EN 419-1:1999/A2:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2002.) |
|
EN 419-1:1999/A3:2002 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (9.9.2003.) |
|
CEN |
EN 419-2:2006 Luminiscējošie virskaramie gāzessildītāji, kas nav paredzēti dzīvojamām ēkām — 1.daļa: Enerģijas racionāla izmantošana |
— |
|
CEN |
EN 437:2003 Pārbaudes gāzes — Pārbaudes spiedieni — Aparātu kategorijas |
EN 437:1993 |
Darbības izbeigšanās datums (23.12.2003.) |
CEN |
EN 449:2002 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Mājsaimniecības gāzes aparāti telpu sildīšanai bez dūmgāzu novadīšanas (ieskaitot izplūstošās katalītiskās sadegšanas sildītājus) |
EN 449:1996 |
Darbības izbeigšanās datums (2.7.2003.) |
CEN |
EN 461:1999 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Gāzes aparāti telpu sildīšanai bez dūmgāzu novadīšanas ar jaudu, kas nepārsniedz 10 kW un nav paredzēti mājsaimniecības lietošanai |
— |
|
EN 461:1999/A1:2004 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.9.2004.) |
|
CEN |
EN 483:1999 Gāzes apkures katli — C tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW |
— |
|
EN 483:1999/A2:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2002.) |
|
EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 |
|
|
|
CEN |
EN 484:1997 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Patstāvīgās sildvirsmas, ieskaitot tās, kas tiek lietotas ārpus telpām grillos |
— |
|
CEN |
EN 497:1997 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Daudzfunkcionāli degļi vārīšanai ārpus telpām |
— |
|
CEN |
EN 498:1997 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Gaļas cepšanas restes lietošanai ārpus telpām |
— |
|
CEN |
EN 509:1999 Dekoratīvi gāzes aparāti ar kurināmā imitācijas efektu |
— |
|
EN 509:1999/A1:2003 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.12.2003.) |
|
EN 509:1999/A2:2004 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.6.2005.) |
|
CEN |
EN 521: 2006 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces |
EN 521:1998 |
Darbības izbeigšanās datums (31.8.2006.) |
CEN |
EN 525:1997 Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām |
— |
|
CEN |
EN 549:1994 Gumijas materiāli gāzes iekārtu un ierīču blīvēm un diafragmām |
EN 291:1992 EN 279:1991 |
Darbības izbeigšanās datums (31.12.1995.) |
CEN |
EN 613:2000 Autonomi gāzes apkures konvektori |
— |
|
EN 613:2000/A1:2003 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (23.12.2003.) |
|
CEN |
EN 621:1998 Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām, bez ventilatoriem, sasilušā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai |
— |
|
EN 621:1998/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.3.2002.) |
|
CEN |
EN 624:2000 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — SNG aprīkojums, kas nodrošina telpu apsildīšanu un paredzēts uzstādīšanai transporta līdzekļos un kuģos |
— |
|
CEN |
EN 625:1995 Gāzes apkures katli — Īpašās prasības mājsaimniecībā lietotā karstā ūdens sagatavošanai kombinētā apkures katlā, kura nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 70 kW |
— |
|
CEN |
EN 656:1999 Gāzes apkures katli — B tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi virs 70 kW, bet nepārsniedz 300 kW |
— |
|
CEN |
EN 676:2003 Gāzveida kurināmo automātiskie piespiedu vilkmes degļi |
EN 676:1996 |
Darbības izbeigšanās datums (8.4.2004.) |
CEN |
EN 677:1998 Gāzes apkures katli — Kondensējošo apkures katlu, ar nominālo siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW, īpašās prasības |
— |
|
CEN |
EN 732:1998 Tehniskie noteikumi sašķidrinātas gāzes iekārtām — Absorbcijas saldēšanas ierīces |
— |
|
CEN |
EN 751-1:1996 Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 1.daļa: Gaisnecaurlaidīgie savienojumi |
— |
|
CEN |
EN 751-2:1996 Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 2.daļa: Necietējošie savienojumi |
— |
|
CEN |
EN 751-3:1996 Blīvju materiāli metāliskiem veidgabaliem, kas saskarās ar 1., 2.un 3. tipa gāzēm un karstu ūdeni — 3.daļa: Līdzenas teflona (PTFE) lentes |
— |
|
EN 751-3:1996/AC:1997 |
|
|
|
CEN |
EN 777-1:1999 Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 1.daļa: D sistēma, drošība |
— |
|
EN 777-1:1999/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.8.2001.) |
|
EN 777-1:1999/A2:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2002.) |
|
EN 777-1:1999/A3:2002 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.10.2002.) |
|
CEN |
EN 777-2:1999 Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 2.daļa: E sistēma, drošība |
— |
|
EN 777-2:1999/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.8.2001.) |
|
EN 777-2:1999/A2:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2002.) |
|
EN 777-2:1999/A3:2002 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.10.2002.) |
|
CEN |
EN 777-3:1999 Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 3.daļa: F sistēma, drošība |
— |
|
EN 777-3:1999/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.8.2001.) |
|
EN 777-3:1999/A2:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2002.) |
|
EN 777-3:1999/A3:2002 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.10.2002.) |
|
CEN |
EN 777-4:1999 Vairākdegļu virskaramo cauruļtipa gāzessildītāju sistēmas, kas nav paredzētas dzīvojamām ēkām — 4.daļa: H sistēma, drošība |
— |
|
EN 777-4:1999/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.8.2001.) |
|
EN 777-4:1999/A2:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.1.2002.) |
|
EN 777-4:1999/A3:2002 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.10.2002.) |
|
CEN |
EN 778:1998 Dzīvojamo māju piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 70 kW, bez ventilatoriem, sildāmā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai |
— |
|
EN 778:1998/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.3.2002.) |
|
CEN |
EN 1020:1997 Piespiedu konvekcijas gaisa sildītāji telpu apkurei, kuros tieši sadedzina gāzi ar siltuma atdevi, kas nepārsniedz 300 kW un nav paredzēta dzīvojamām mājām, ar ventilatoriem, sasilušā gaisa un/vai sadegšanas produkta transportēšanai |
— |
|
EN 1020:1997/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.3.2002.) |
|
CEN |
EN 1106:2001 Gāzes aparātu manuāli regulējami krāni |
— |
|
CEN |
EN 1196:1998 Gāzes kaloriferi mājsaimniecībai un rūpniecībai — Papildus prasības kondensatoru tipa kaloriferiem |
— |
|
CEN |
EN 1266:2002 Autonomi gāzapkures konvektori ar ventilatoru, kas palīdz pievadīt degšanai vajadzīgo gaisu un/vai aizvadīt dūmgāzes |
— |
|
EN 1266:2002/A1:2005 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (28.2.2006.) |
|
CEN |
EN 1319:1998 Piespiedkonvekcijas gaisa sildītāji dzīvojamo māju apkurei ar tiešo gāzes sadedzināšanu, piespiedu vilkmes degļiem un siltuma jaudu kas nepārsniedz 70 kW |
— |
|
EN 1319:1998/A2:1999 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (17.10.2000.) |
|
EN 1319:1998/A1:2001 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (31.3.2002.) |
|
CEN |
EN 1458-1:1999 Mājsaimniecībā lietojamās žāvētavas ar B22D un B23D tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 6 kW- 1.daļa: Drošība |
— |
|
CEN |
EN 1458-2:1999 Mājsaimniecībā lietojamās žāvētavas ar B22D un B23D tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 6 kW- 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana |
— |
|
CEN |
EN 1596:1998 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm — Mobilie un portatīvie piespiedu apmaiņas tieši karsētie gaisa sildītāji, kas nav paredzēti mājsaimniecības lietošanai |
— |
|
EN 1596:1998/A1:2004 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (10.12.2004.) |
|
CEN |
EN 1643:2000 Gāzes degļu un gāzes iekārtu automātisko slēgvārstu pārbaudīšanas sistēmas |
— |
|
CEN |
EN 1854:2006 Gāzes spiediena sensori gāzes degļiem un iekārtām, kurās sadedzina gāzi |
EN 1854:1997 |
Darbības izbeigšanās datums (4.11.2006.) |
CEN |
EN 12067-1:1998 Gāzes degļu un gāzes iekārtu gāze/gaiss attiecības kontrolierīces — 1.daļa: Pneimotipa ierīces |
— |
|
EN 12067-1:1998/A1:2003 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (23.12.2003.) |
|
CEN |
EN 12067-2:2004 Gāzes degļu un gāzes iekārtu gāze/gaiss attiecības kontrolierīces — 2.daļa: Elektroniskas ierīces |
— |
|
CEN |
EN 12078:1998 Gāzes degļu un gāzes iekārtu nulles spiediena regulatori |
— |
|
CEN |
EN 12244-1:1998 Ar gāzi karsējamas veļas mašīnas, kuru nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 20 kW — 1.daļa: Drošība |
— |
|
CEN |
EN 12244-2:1998 Ar gāzi karsējamas veļas mašīnas, kuru nominālā siltuma atdeve nepārsniedz 20 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana |
— |
|
CEN |
EN 12309-1:1999 Gāzes absorbcijas un adsorbcijas gaisa kondicionēšanas ierīces un/vai termiskie sūkņi ar vidējo siltuma patēriņu, kas nepārsniedz 70 kW — 1.daļa: Drošība |
— |
|
CEN |
EN 12309-2:2000 Gāzes absorbcijas un adsorbcijas gaisa kondicionēšanas ierīces un/vai termiskie sūkņi ar vidējo siltuma patēriņu, kas nepārsniedz 70 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana |
— |
|
CEN |
EN 12669:2000 Karsta gaisa pūtējs ar tiešu gāzes sadedzināšanu siltumnīcām, kā arī papildus apkurei lauksaimniecības, rūpniecības un publiskās ēkās |
— |
|
CEN |
EN 12752-1:1999 Žāvētavas ar B tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 20 kW — 1.daļa: Drošība |
— |
|
CEN |
EN 12752-2:1999 Žāvētavas ar B tipa gāzes degli un nominālo siltuma padevi, kas nepārsniedz 20 kW — 2.daļa: Racionāla enerģijas lietošana |
— |
|
CEN |
EN 12864:2001 Zemspiediena, neiestādāmie regulatori ar maksimālo izejas spiedienu ne vairāk kā 200 mbar, ar caurplūdi ne vairāk kā 4 kg/h un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam un to maisījumiem |
— |
|
EN 12864:2001/A1:2003 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (10.12.2004.) |
|
EN 12864:2001/A2:2005 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (28.2.2006.) |
|
CEN |
EN 13278:2003 Autonomi telpu gāzessildītāji ar vaļēju degkameru |
— |
|
CEN |
EN 13611:2000 Gāzes degļu un gāzes iekārtu drošības, kontroles un vadības ierīces — Vispārīgās prasības |
— |
|
EN 13611:2000/A1:2004 |
3. Piezīme |
Darbības izbeigšanās datums (30.6.2005.) |
|
CEN |
EN 13785:2005 Standartā EN 12864 neietvertie regulatori ar caurplūdi ne vairāk kā 100 kg/h, ar maksimālo izejošo spiedienu ne vairāk kā 4 bar un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam un to maisījumiem |
— |
|
EN 13785:2005/AC:2007 |
|
|
|
CEN |
EN 13786:2004 Automātiskie pārslēdzošie vārsti ar maksimālo izejas spiedienu ne vairāk kā 4 mbar, ar caurplūdi ne vairāk kā 100 kg/h un tiem pievienotās drošības ierīces butānam, propānam vai to maisījumiem |
— |
|
CEN |
EN 13836:2006 Gāzes apkures katli — B tipa apkures katli ar nominālo siltuma atdevi virs 300 kW, bet nepārsniedz 1 000 kW |
— |
|
CEN |
EN 14438:2006 Iebūvējamie gāzes degļa sildaparāti centralizētai vairāku telpu apkurei |
— |
|
CEN |
EN 14543:2005 Sašķidrinātās naftasgāzes aparātu specifikācija — terašu sildierīces ar kupolu — Bezdūmvada starojumsildītāji āram vai labi vēdināmām telpām |
— |
|
CEN |
EN 15033:2006 Ar sašķidrināto naftas gāzi kurināmi slēgtie karstā sanitārijas ūdens sildītāji transportlīdzekļiem un laivām |
— |
|
1. piezīme |
Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” — date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
3. piezīme |
Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (4. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
PIEZĪME:
— |
Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3). |
— |
Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
— |
Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē
http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/
(1) ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:
— |
CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
— |
CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
— |
ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
(2) OJ L 204, 21.7.1998., 37. lpp..
(3) OJ L 217, 5.8.1998., 18. lpp..
V Atzinumi un paziņojumi
PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU
Komisija
30.6.2007 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 145/31 |
Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju
(Lieta Nr. COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex)
Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2007/C 145/10)
1. |
Komisija 2007. gada 22. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums The Veritas Capital Fund III L.P, kas ietilpst Veritas group (“Veritas”, ASV), uzņēmums Golden Gate Capital Management LLC (“GG”, ASV), un Goldman Sachs Group Inc (“GS”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Aeroflex Incorporated (“Aeroflex”, ASV), iegādājoties akcijas. |
2. |
Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
|
3. |
Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
4. |
Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību. Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numerus (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex uz šādu adresi:
|
(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
(2) OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.