Pievēršoties ES bažām par darbavietām 2015. gadā
Kopīgā ziņojuma par nodarbinātību projekts ir pievienots Gada izaugsmes pētījumam par 2015. gadu. Tas analizē nodarbinātības un sociālās tendences Eiropas Savienības (ES) valstīs un to rīcībpolitiku nodarbinātības un sociālā snieguma uzlabošanā.
AKTS
Komisijas un Padomes vienotā nodarbinātības ziņojuma projekts, ko pievieno Komisijas paziņojumam par 2015. gada izaugsmes pētījumu (COM(2014) 906 final (28.11.2014.)).
KOPSAVILKUMS
Kopīgā ziņojuma par nodarbinātību projekts ir pievienots Gada izaugsmes pētījumam par 2015. gadu. Tas analizē nodarbinātības un sociālās tendences Eiropas Savienības (ES) valstīs un to rīcībpolitiku nodarbinātības un sociālā snieguma uzlabošanā.
KĀDS IR ŠĪ ZIŅOJUMA MĒRĶIS?
Eiropas pusgada jauna cikla kontekstā Eiropas Komisija (EK) ir publicējusi Gada izaugsmes pētījumu (GIP) par 2015. gadu, pievēršoties tam, kā Eiropa varētu rīkoties, lai atbalstītu darbavietu veidošanu un izaugsmi. Jo īpaši GIP nosaka ES vispārējās ekonomikas prioritātes un sniedz ES valstīm politikas norādes nākamajam gadam.
GIP pievienots šis kopīgais ziņojums par nodarbinātību, kas analizē nodarbinātības situāciju ES un uz to attiecināmo ES valstu politisko reakciju.
SVARĪGĀKIE ASPEKTI
Ziņojums parāda, ka būtiskas strukturālas reformas atmaksājas. Tas arī analizē potenciālu ES nodarbinātības un sociālā snieguma uzlabošanai.
Galvenie secinājumi
— |
Darba tirgus un sociālās tendences: pat, ja bezdarba līmenis lēnām samazinās, ES-28 valstīs tas joprojām saglabājas augsts ar 24,6 miljoniem (10,1 %) 2014. gada septembrī. Šis ziņojums arī uzsver, ka:
|
— |
ES valstu nodarbinātības un sociālās reformas: ES valstis ir īstenojušas reformas saskaņā ar 2014. gada Eiropas pusgadu, kas ietekmējušas aktīva darbaspēka līmeni. Tikuši veikti pasākumi, lai novērstu ilgtermiņa bezdarbnieku skaitu ar mērķi:
|
Taču ziņojums uzsver, ka progress un vēriens, ar kādu šīs reformas īsteno dažādas ES valstis, atšķiras. Līdz ar to ir jāturpina pielikt pūles, lai nodrošinātu konkrētu iznākumu.
Rādītāju rezultātu pārskats
Ziņojumā iekļauts arī nozīmīgāko nodarbinātības un sociālo rādītāju otrais izdevums, kas ieviesti, lai pastiprinātu ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālo dimensiju:
— |
bezdarbs,
|
— |
jauniešu bezdarbs un to jauniešu skaits, kas nav iesaistīti nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā (NEET rādītājs),
|
— |
mājsaimniecību izmantojamais ienākums,
|
— |
nabadzības riska rādītājs,
|
— |
ienākumu nevienlīdzība*.
|
Galvenie secinājumi 2015. gadā rāda pastāvīgu sociāli ekonomisko dažādību bezdarba līmenī, jauniešu bezdarbā un NEET jauniešu vidū. Mājsaimniecību ienākuma samazinājums un nevienlīdzības un nabadzības līmeņa pieaugums novērots arī vairumā dienvidu valstu eiro zonā (Itālija, Grieķija, u. c.).
GALVENIE TERMINI
* Darba tirgus segmentācija: kad darba tirgus ir sadalīts apakšiedaļās. Piemēros ietvertas situācijas, kad daļai nodarbināto ir beztermiņa darba līgumi un daļai ir līgumi uz noteiktu laiku vai kad pastāv atšķirīgi nosacījumi darbiniekiem, kuri ir imigranti un tiem, kuri tādi nav.
* Ienākumu nevienlīdzība: šajā kontekstā salīdzinājums starp relatīvo valsts ienākumu daļu dažādās tās iedzīvotāju grupās. Kad kopējo ienākumu daļa starp turīgākajiem ir augsta, mazturīgāko segmentiem attiecīgi ir mazāka daļa un nevienlīdzība ir augstāka.
Plašāku informāciju skatiet:
— |
— |
Pēdējā atjaunināšana: 21.06.2015