EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 2.4.2020
COM(2020) 138 final
2020/0054(COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 1301/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā Covid-19 uzliesmojuma mazināšanas vajadzībām
PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
•Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Covid-19 uzliesmojuma tiešā un netiešā ietekme visās dalībvalstīs turpina palielināties. Līdzīga situācija līdz šim nav pieredzēta, un šādos apstākļos ir vajadzīga situācijai pielāgotu ārkārtas pasākumu piemērošana.
Ar pirmo pasākumu paketi, kuru Komisija ierosināja 2020. gada 13. martā, tika ieviestas vairākas nozīmīgas izmaiņas, kas ļauj efektīvāk reaģēt uz pašreizējo situāciju. Tikmēr ietekme uz mūsu ekonomiku un sabiedrību kļūst arvien nopietnāka. Tāpēc otrajai pasākumu paketei jāsniedzas tālāk par to, kas jau iespējams, un jānodrošina ārkārtas papildu elastība, kas vajadzīga, lai reaģētu uz pašreizējo bezprecedenta situāciju, kuras iespaidā aktivizēta Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula.
Lai nodrošinātu, ka visu fondu atbalstu var mobilizēt kā pagaidu ārkārtas pasākumu cīņai ar Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz mūsu ekonomiku un sabiedrību, neskarot parastos apstākļos piemērojamos noteikumus, uz laiku ir jāpieļauj iespēja no ES budžeta piešķirt 100 % līdzfinansējumu kohēzijas politikas programmu īstenošanai, kā arī jāparedz papildu iespējas pārvietot līdzekļus starp Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu un starp reģionu kategorijām. Turklāt, lai pavērtu iespēju resursus novirzīt uz jomām, kuras pašreizējā krīze skārusi vissmagāk, ierosināts dalībvalstis atbrīvot no vajadzības ievērot tematiskās koncentrācijas prasības. Šī atkāpe ļaus mobilizēt visus pieejamos ERAF, Kohēzijas fonda un ESF līdzekļus, lai pārvarētu nepieredzētās grūtības, ar kurām dalībvalstis saskaras Covid-19 uzliesmojuma dēļ. Dalībvalstis un reģioni varēs mobilizēt vairāk resursu, lai izvērstu un pagarinātu saīsināta darbalaika shēmas, atbalstītu MVU apgrozāmo kapitālu un segtu tūlītējus izdevumus veselības aprūpes sektorā.
Turklāt, lai valstu un Eiropas publiskās pārvaldes iestādēm mazinātu pašreizējos apstākļos nevajadzīgo administratīvo slogu, kas izrietētu no programmu grozīšanas, ir jāatturas arī no partnerības nolīgumu grozīšanas un uz vēlāku laiku 2020. gadā jāatliek gada īstenošanas ziņojumu iesniegšanas termiņš, kā arī uz minētajiem ziņojumiem balstīto Komisijas ziņojumu termiņš. Turklāt tiks vienkāršotas dažas procedurālās prasības, kas saistītas ar revīzijām un finanšu instrumentiem. Ņemot vērā pašreizējos ierobežojumus, kas traucē veikt vajadzīgo ERAF, ESF, EJZF un Kohēzijas fonda revīzijas darbu, būtu skaidri jānosaka, ka iespēja izmantot nestatistisku atlases metodi ir paplašināta. Lai finanšu instrumentus varētu ātri pielāgot vajadzībai efektīvi reaģēt uz Covid-19 uzliesmojumu, vairs nebūtu jāprasa pārskatīt un atjaunināt ex ante novērtējumu un iesniegt apliecinošus dokumentus, kas pierāda, ka piešķirtais atbalsts ticis izmantots tā paredzētajam mērķim. Turklāt iespējas ar finanšu instrumentiem atbalstīt apgrozāmo kapitālu būtu jāpaplašina, lai tās attiektos arī uz ELFLA.
Visbeidzot, ierosināts atļaut ERAF atbalstu piešķirt šo īpašo apstākļu dēļ grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un tādējādi nodrošināt saskanību ar pieeju, kas valsts atbalsta pasākumu pagaidu regulējumā īstenota, lai atbalstītu ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma laikā, un ar de minimis atbalsta piešķiršanas noteikumiem.
Covid-19 uzliesmojums, visticamāk, būtiski ietekmēs arī patlaban notiekošo darbību īstenošanu. Tāpēc pamatotā vajadzības gadījumā valstu iestādes drīkst apsvērt iespēju saskaņā ar saviem valsts noteikumiem koriģēt darbības (piemēram, nodevumus, izpildes termiņu utt.), lai tādā veidā mazinātu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz programmām. Valstu iestādes varētu apsvērt arī iespēju atlasīt jaunas darbības vai izsludināt jaunus vai papildu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ja vajadzīgs.
Var būt gadījumi, kad Covid-19 uzliesmojuma radītie apstākļi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kvalificējami par force majeure apstākļiem un tāpēc atzīstami par derīgu pamatojumu nespējai izpildīt kādu pienākumu. Komisija uzskata, ka gadījumos, kad atbalsta saņēmēji savus pienākumus laikus nespēj izpildīt ar Covid-19 uzliesmojumu saistītu iemeslu, piemēram, personāla nepieejamības, dēļ, būtu jāliek lietā visa vajadzīgā elastība. Tādu pašu elastību Komisija izrādīs, novērtējot, kā savus pienākumus pilda dalībvalstis. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis un reģioni fondu atbalstu var izmantot pilnībā, būtu jāatļauj, nosakot darbības programmām izmaksājamo galīgā atlikuma summu, ieviest zināmas korekcijas katrai prioritātei un reģionu kategorijai noteiktajā fondu ieguldījuma maksimālajā summā.
Šie pasākumi ir komplemetāri ar 2020. gada 13. martā ierosinātajiem tiesību aktu grozījumiem un tos papildina. Tie izriet no ciešās sadarbības ar dalībvalstīm Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII) uzdevumgrupā, kurā izskatīti jau vairāk nekā 200 jautājumi.
•Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā
Priekšlikums ir saskanīgs ar vispārējo tiesisko regulējumu, kas noteikts Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondi”), un tas attiecas tikai uz mērķorientētu grozījumu Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Regulā (ES) Nr 1301/2013. Priekšlikums papildina Komisijas 2020. gada 13. marta priekšlikumu COM(2020) 113 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu), kā arī visus citus pasākumus, kuru mērķis ir risināt pašreizējo bezprecedenta situāciju.
•Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām
Priekšlikums attiecas tikai uz mērķorientētiem grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Regulā (ES) Nr. 1301/2013 un ir saskanīgs ar citām Savienības rīcībpolitikām.
2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
•Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 177., 178. un 322. pants.
Tas paredz iespēju piemērot 100 % līdzfinansējuma likmi un finanšu elastību, kas ļauj mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” domātos līdzekļus pārvietot starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu un starp reģionu kategorijām. Priekšlikums sniedz skaidrību par to izdevumu attiecināmību, kurus ietekmē pasākumi, kas ieviesti, reaģējot uz sabiedrības veselības krīzi. Visbeidzot, tas atvieglo dalībvalstīm dažu prasību izpildi gadījumos, kad prasības radītu administratīvu slogu, kas varētu aizkavēt ar Covid-19 uzliesmojumu saistīto pasākumu īstenošanu. Šīs ārkārtējās izmaiņas neskar noteikumus, kas būtu piemērojami parastos apstākļos.
•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
Priekšlikuma mērķis ir atļaut atkāpties no dažiem patlaban piemērojamos Savienības noteikumos noteiktiem ierobežojumiem, lai panāktu iespējami lielāku elastību, kas ļauj mobilizēt esošos investīciju resursus nolūkā novērst tiešo un netiešo ietekmi, ko rada nepieredzētā sabiedrības veselības krīze Covid-19 uzliesmojuma kontekstā.
•Proporcionalitāte
Priekšlikums paredz ierobežotas un mērķorientētas izmaiņas, kuras nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi nodrošināt papildu elastību un juridisko noteiktību nolūkā mobilizēt investīcijas, kas vajadzīgas reaģēšanai uz plašām sabiedrības veselības krīzēm, kuras ietekmē reģionu un uzņēmumu izaugsmes potenciālu un visas sabiedrības labklājību.
•Juridiskā instrumenta izvēle
Šajos bezprecedenta apstākļos vajadzīgās papildu elastības ieviešanai piemērotākais instruments ir regula.
3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude
•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Apspriešanās ar ārējām ieinteresētajām personām nenotika. Tomēr priekšlikums ir sagatavots pēc pēdējo nedēļu laikā notikušām plašām apspriedēm ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu, un tajā ņemti vērā vairāk nekā 200 jautājumi, ko valstu iestādes ar Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu uzdevumgrupas starpniecību bija uzdevušas, lūdzot precizējumus un padomus par to, kā rīkoties reaģēšanai uz krīzi veikto pasākumu sakarā.
•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neattiecas.
•Ietekmes novērtējums
Ietekmes novērtējums tika veikts, gatavojot Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un Regulas (ES) Nr. 1301/2013 priekšlikumu. Atsevišķs novērtējums par šo ierobežoto un mērķorientēto izmaiņu ietekmi nav vajadzīgs.
•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana
Neattiecas.
•Pamattiesības
Neattiecas.
4.IETEKME UZ BUDŽETU
Ierosinātais grozījums nekādi nemaina daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālos apjomus, kas saistībām un maksājumiem noteikti Regulas (ES) Nr. 1311/2013 I pielikumā. Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteiktais saistību apropriāciju kopējais sadalījums pa gadiem paliek nemainīgs.
Priekšlikums palīdzēs paātrināt programmas īstenošanu, un tas nozīmē, ka maksājumu apropriācijas tiks pārceltas uz agrāku laiku.
Ierosinātā grozījuma ietekmi uz maksājumu apropriācijām 2020. gadā Komisija rūpīgi uzraudzīs, ņemot vērā gan budžeta izpildi, gan pārskatītās dalībvalstu prognozes.
5.CITI ELEMENTI
•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
Pasākumu īstenošana tiks uzraudzīta, un par to tiks ziņots ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 izveidoto vispārējo ziņošanas mehānismu satvarā.
•Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)
•Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums
Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (Kopīgo noteikumu regula) ierosināts grozīt, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis drīkst pieprasīt darbības programmu grozījumus, kas vajadzīgi, lai attiecīgajai darbības programmai 2020.–2021. grāmatvedības gadā varētu piemērot 100 % ES līdzfinansējuma likmi (25.a panta 1. punkts). Komisija novērtēs šā pasākuma iespējamo pagarināšanu un var to ierosināt uz minētā novērtējuma pamata.
Turklāt attiecībā uz grozījumiem, kas darbības programmās tiks izdarīti pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ir svarīgi nodrošināt, ka mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” atvēlētos 2020. gada piešķīrumus starp ERAF un ESF, kā arī Kohēzijas fondu ir atļauts pārvietot bez ierobežojumiem (25.a panta 2. punkts). Šādi pārvietojumi nedrīkstētu ietekmēt resursus, kas atvēlēti mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”, papildu piešķīrumus tālākajiem reģioniem, kā arī atbalstu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai un Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām.
Lai apmierinātu dalībvalstu vajadzības pašreizējo specifisko problēmu risināšanā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt 2020. gada piešķīrumus pārvietot starp reģionu kategorijām. Lai nodrošinātu pastāvīgu koncentrēšanos uz mazāk attīstītiem reģioniem, dalībvalstīm vispirms būtu jāizskata citas iespējas pārvietot finansējumu un tikai tad jāapsver finansējuma pārvietojumi no mazāk attīstītiem reģioniem atvēlētā budžeta, jo šādi pārvietojumi var nelabvēlīgi ietekmēt būtiskas investīcijas izcelsmes reģionā vai pirms pārvietošanas pieprasījuma atlasīto darbību pabeigšanu (25.a panta 3. un 4. punkts). Darbības programmu grozījumiem, kas iesniegti pēc šīs regulas stāšanās spēkā, tematiskās koncentrācijas prasības nebūtu jāpiemēro (25.a panta 5. punkts).
Turklāt, lai dalībvalstis varētu koncentrēties uz vajadzīgo reaģēšanu uz Covid-19 uzliesmojumu un lai samazinātu administratīvo slogu, dažas procedurālas prasības, kas saistītas ar programmu īstenošanu un revīzijām, būtu jāvienkāršo. Konkrētāk runājot, partnerības nolīgumus vairs nevajadzētu grozīt (25.a panta 6. punkts), gada īstenošanas ziņojuma iesniegšanas termiņš būtu jāatliek uz vēlāku laiku (25.a panta 8. punkts) un būtu skaidri jānosaka, ka iespēja attiecībā uz fondiem un EJZF izmantot nestatistisku atlases metodi ir paplašināta (25.a panta 12. punkts). Turklāt ir paredzēta īpaša kārtība, kā norādāmi force majeure apstākļi saistību atcelšanas kontekstā (25.a panta 8. punkts).
Izņēmuma kārtā ir atļauts par attiecināmiem uzskatīt arī izdevumus par pabeigtām vai pilnībā īstenotām darbībām, kas stiprina spējas reaģēt uz krīzi Covid-19 uzliesmojuma kontekstā (25.a panta 7. punkts). Šādas darbības drīkst būt atlasītas, pirms Komisija ir apstiprinājusi vajadzīgos programmas grozījumus.
Turklāt, ja korekcijas finanšu instrumentu sakarā ir vajadzīgas, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi, vairs nebūtu jāprasa pārskatīt un atjaunināt ex ante novērtējumu un iesniegt apliecinošus dokumentus, kas pierāda, ka piešķirtais atbalsts ticis izmantots tā paredzētajam mērķim. Turklāt būtu jāpaplašina iespējas no ELFLA atbalstīt apgrozāmo kapitālu (25.a panta 10. un 11. punkts).
Lai nodrošinātu, ka pieejamie resursi tiek izmantoti iespējami lielākā mērā, papildu elastību ierosināts pieļaut arī programmu slēgšanas posmā (1. panta 3. punkts).
Visbeidzot, ir ierosināts Regulu (ES) Nr. 1301/2013 grozīt, lai ERAF atbalstu varētu piešķirt šajos īpašajos apstākļos grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un lai tādējādi nodrošinātu saskanību ar pieeju, kas valsts atbalsta pasākumu pagaidu regulējumā īstenota, lai atbalstītu ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma laikā, un ar de minimis atbalsta piešķiršanas noteikumiem (2. pants).
2020/0054 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 1301/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā Covid-19 uzliesmojuma mazināšanas vajadzībām
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. un 178. pantu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)Covid-19 uzliesmojuma radītās krīzes sekas ir skārušas dalībvalstis līdz šim nepieredzētā veidā. Krīze kavē izaugsmi dalībvalstīs, savukārt tas saasina nopietno likviditātes iztrūkumu, jo veselības aprūpes sistēmās un citās ekonomikas nozarēs pēkšņi nepieciešamas ievērojami lielākas publiskās investīcijas. Tādējādi ir izveidojusies ārkārtas situācija, kas jārisina ar īpašiem pasākumiem.
(2)Reaģējot uz krīzes ietekmi, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1301/2013 jau ir grozītas, lai pieļautu lielāku elastību Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Kohēzijas fonda (turpmāk “fondi”) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) atbalstīto programmu īstenošanā. Lai palīdzētu efektīvi reaģēt uz pašreizējo krīzi, ERAF atbalsta tvērums ievērojami paplašināts.
(3)Tomēr nelabvēlīgā ietekme uz ES tautsaimniecību un sabiedrību aizvien pieņemas spēkā. Lai dalībvalstis spētu reaģēt uz šo nepieredzēto krīzi, ir nepieciešams tām nodrošināt ārkārtēju papildu elastību, palielinot iespēju mobilizēt visu neizmantoto atbalstu no fondiem.
(4)Lai mazinātu slogu uz valstu budžetu, kādu rada reaģēšana uz krīzes situāciju, izņēmuma kārtā būtu jādod dalībvalstīm iespēja – saskaņā ar budžeta apropriācijām un atkarībā no pieejamā finansējuma – kohēzijas politikas programmu vajadzībām pieprasīt 100 % līdzfinansējuma likmi, kas piemērojama 2020.–2021. grāmatvedības gadam. Pamatojoties uz šīs ārkārtējās līdzfinansējuma likmes piemērošanas novērtējumu, Komisija var ierosināt šo pasākumu pagarināt.
(5)Lai dotu dalībvalstīm lielāku elastību resursu pārdalīšanā, kuras nolūks ir nodrošināt situācijai pielāgotu reaģēšanu uz sabiedrības veselības krīzi, būtu jāievieš vai jāuzlabo iespējas veikt finanšu pārvietojumus starp ERAF, ESF un Kohēzijas fonda finansējumu, kas paredzēts mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”. Turklāt, ņemot vērā sabiedrības veselības krīzes plašo ietekmi, izņēmuma kārtā būtu jāpalielina dalībvalstu iespējas pārvietot līdzekļus starp reģionu kategorijām, vienlaikus respektējot mērķus, kas Līgumā izvirzīti kohēzijas politikai. Šādi pārvietojumi nedrīkstētu ietekmēt resursus, kas atvēlēti mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”, papildu piešķīrumus tālākajiem reģioniem, kā arī atbalstu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai un Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām.
(6)Lai dalībvalstis varētu ātri izmantot pieejamos resursus reaģēšanai uz Covid-19 uzliesmojumu un ņemot vērā to, ka 2014.–2020. gada plānošanas perioda īstenošana tuvojas beigām, tāpēc resursu pārdalīšana var attiekties tikai uz 2020. gada plānošanai pieejamajiem resursiem, ir pamatoti izņēmuma kārtā līdz plānošanas perioda beigām atbrīvot dalībvalstis no vajadzības izpildīt tematiskās koncentrācijas prasības.
(7)Lai dalībvalstis varētu koncentrēties uz vajadzīgo reaģēšanu uz Covid-19 uzliesmojumu un lai samazinātu administratīvo slogu, dažas procedurālās prasības, kas saistītas ar programmu īstenošanu un revīzijām, būtu jāvienkāršo. Konkrēti, būtu jānosaka, ka partnerības nolīgumi līdz plānošanas perioda beigām vairs nav jāgroza, ne lai atspoguļotu darbības programmās jau izdarītās izmaiņas, ne arī lai ieviestu citas izmaiņas. Uz vēlāku laiku būtu jāatliek gan termiņš, kādā iesniedzami īstenošanas ziņojumi par 2019. gadu, gan termiņš, kādā nosūtāms uz minētajiem gada īstenošanas ziņojumiem balstītais Komisijas kopsavilkuma ziņojums. Attiecībā uz fondiem un EJZF būtu skaidri jāparedz arī paplašināta revīzijas iestāžu iespēja attiecībā uz 2019.–2020. grāmatvedības gadu izmantot nestatistiskās atlases metodi.
(8)Tāpat ir lietderīgi noteikt, ka izņēmuma kārtā ir atļauts par attiecināmiem uzskatīt izdevumus par pabeigtām vai pilnībā īstenotām darbībām, kas stiprina spējas reaģēt uz krīzi Covid-19 uzliesmojuma kontekstā. Šādas darbības drīkst būt atlasītas, pirms Komisija ir apstiprinājusi vajadzīgos programmas grozījumus. Turklāt būtu jāparedz īpaša kārtība, kā norādāmi force majeure apstākļi saistību atcelšanas kontekstā.
(9)Turklāt, lai mazinātu administratīvo slogu un kavējumus īstenošanā gadījumos, kad izmaiņas finanšu instrumentos ir vajadzīgas, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi, līdz plānošanas perioda beigām vairs nebūtu jāprasa pārskatīt un atjaunināt ex ante novērtējumu un iesniegt atjauninātus uzņēmējdarbības plānus vai līdzvērtīgus dokumentus, kas ir daļa no apliecinošajiem dokumentiem, kuri pierāda, ka piešķirtais atbalsts ticis izmantots tā paredzētajam mērķim. Turklāt būtu jāpaplašina ELFLA iespējas ar finanšu instrumentiem atbalstīt apgrozāmo kapitālu.
(10)Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var pilnībā izmantot fondu vai EJZF atbalstu, būtu jāparedz papildu elastība galīgā atlikuma maksājuma aprēķināšanā plānošanas perioda beigās.
(11)Lai atvieglotu pārvietojumus, kas atļauti saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulas 30. panta 1. punkta f) apakšpunktā paredzētais nosacījums par apropriācijām, ko paredzēts izmantot tam pašam mērķim, saskaņā ar šo regulu ierosinātiem pārvietojumiem nebūtu jāpiemēro.
(12)Lai nodrošinātu saskanību starp pieeju, kas valsts atbalsta pasākumu pagaidu regulējumā īstenota, lai atbalstītu ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma laikā, un de minimis atbalstu, no vienas puses, un nosacījumiem par ERAF atbalsta sniegšanu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, no otras puses, Regula (ES) Nr. 1301/2013 būtu jāgroza, lai šajos īpašajos apstākļos atļautu piešķirt atbalstu šādiem uzņēmumiem.
(13)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, reaģēt uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, ieviešot elastības pasākumus ESI fondu atbalsta sniegšanā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(14)Tāpēc Regula (ES) Nr. 1303/2013 un Regula (ES) Nr. 1301/2013 būtu attiecīgi jāgroza.
(15)Ņemot vērā ar Covid-19 uzliesmojumu saistītās situācijas steidzamību, ir lietderīgi, ka šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(16)Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un vajadzību steidzami risināt ar to saistīto sabiedrības veselības krīzi, tiek uzskatīts par nepieciešamu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts 4. pantā Protokolā Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013
Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:
(1)otrās daļas II sadaļai pievieno šādu jaunu nodaļu:
“V NODAĻA
Ārkārtas pasākumi ESI fondu izmantošanai Covid-19 uzliesmojuma mazināšanas vajadzībām”;
“[25.a] pants
Ārkārtas pasākumi ESI fondu izmantošanai Covid-19 uzliesmojuma mazināšanas vajadzībām
1.Atkāpjoties no 60. panta 1. punkta un 120. panta 3. punkta pirmās un ceturtās daļas, izdevumiem, kas maksājuma pieteikumos deklarēti grāmatvedības gadā, kurš sākas 2020. gada 1. jūlijā un beidzas 2021. gada 30. jūnijā, vienam vai vairākiem prioritārajiem virzieniem programmā, ko atbalsta ERAF, ESF vai Kohēzijas fonds, pēc dalībvalsts pieprasījuma drīkst piemērot 100 % līdzfinansējuma likmi.
Pieprasījumus mainīt līdzfinansējuma likmi iesniedz saskaņā ar 30. pantā izklāstīto programmu grozīšanas procedūru, un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas. 100 % līdzfinansējuma likmi piemēro tikai tad, ja Komisija attiecīgo programmas grozījumu ir apstiprinājusi, vēlākais, pirms pēdējā starpposma maksājuma pieteikuma iesniegšanas saskaņā ar KNR 135. panta 2. punktu.
Pirms dalībvalstis iesniedz pirmo maksājuma pieteikumu par grāmatvedības gadu, kas sākas 2021. gada 1. jūlijā, tās paziņo 96. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktā minēto tabulu, kurā apstiprināta līdzfinansējuma likme, kas prioritātēm, uz kurām attiecās pagaidu palielinājums līdz 100 %, bija piemērojama grāmatvedības gadā, kurš beidzas 2020. gada 30. jūnijā.
2.Reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, resursus, kas 2020. gadā pieejami mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” plānošanai, pēc dalībvalstu pieprasījuma drīkst pārvietot starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu neatkarīgi no 92. panta 1. punkta a)–d) apakšpunktā minētajām procentuālajām daļām.
Attiecībā uz šiem pārvietojumiem 92. panta 4. punktā noteiktās prasības nepiemēro.
Pārvietojumi neskar resursus, kas saskaņā ar 92. panta 5. punktu atvēlēti JNI un saskaņā ar 92. panta 7. punktu atvēlēti atbalstam vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem mērķa “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” satvarā.
Resursus, kas saskaņā ar šo punktu pārvietoti starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu, īsteno saskaņā ar tā fonda noteikumiem, uz kuru resursi pārvietoti.
3.Atkāpjoties no 93. panta 1. punkta, papildus 93. panta 2. punktā paredzētajai iespējai 2020. gada plānošanai pieejamos resursus pēc dalībvalstu pieprasījuma drīkst pārvietot starp reģionu kategorijām, lai reaģētu uz Covid-19 uzliesmojumu.
4.Pieprasījumus veikt pārvietojumus saskaņā ar 2. un 3. punktu iesniedz saskaņā ar 30. pantā izklāstīto programmu grozīšanas procedūru, pienācīgi pamato, un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas, kurās pārvietotās summas norādītas sadalījumā pa fondiem un, attiecīgā gadījumā, pa reģionu kategorijām.
5.Atkāpjoties no 18. panta un konkrētu fondu regulām, finanšu piešķīrumiem, kas norādīti [šīs regulas spēkā stāšanās dienā] vai pēc tās iesniegtos programmas grozījumu pieprasījumos vai atbilstīgi 30. panta 5. punktam paziņotos pārvietojumos, šajā regulā vai konkrētu fondu regulās noteiktās tematiskās koncentrācijas prasības nepiemēro.
6.Atkāpjoties no 16. panta, no [šīs regulas spēkā stāšanās datuma] partnerības nolīgumus negroza un programmas grozījumi neizraisa partnerības nolīgumu grozīšanu.
Atkāpjoties no 26. panta 1. punkta, 27. panta 1. punkta, 30. panta 1. punkta un 30. panta 2. punkta, no [šīs regulas spēkā stāšanās datuma] programmu un to īstenošanas saskanību ar partnerības nolīgumu nepārbauda.
7.Attiecībā uz 65. panta 10. punkta otrajā daļā minētajām darbībām, kas stiprina spējas reaģēt uz krīzi Covid-19 uzliesmojuma kontekstā, 65. panta 6. punktu nepiemēro.
Atkāpjoties no 125. panta 3. punkta b) apakšpunkta, šādas darbības ERAF vai ESF atbalstam drīkst būt atlasītas pirms grozītās programmas apstiprināšanas.
8.Piemērojot 87. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja par force majeure apstākļu iemeslu ir norādīts Covid-19 uzliesmojums, attiecībā uz darbībām, kuru kopējās attiecināmās izmaksas ir mazākas par 1 000 000 EUR, informāciju par summām, par kurām nav bijis iespējams iesniegt maksājuma pieteikumu, sniedz pa prioritātēm agregētā veidā.
9.Atkāpjoties no termiņiem, kas noteikti konkrētu fondu regulās, 50. panta 1. punktā minēto gada ziņojumu par programmas īstenošanu 2019. gadā par visiem ESI fondiem iesniedz līdz 2020. gada 30. septembrim. Attiecīgi drīkst atlikt arī Komisijas 2020. gadā sagatavotā kopsavilkuma ziņojumu nosūtīšanu saskaņā ar 53. panta 1. punktu.
10.Atkāpjoties no 37. panta 2. punkta g) apakšpunkta, gadījumos, kad izmaiņas finanšu instrumentos jāievieš, lai efektīvi reaģētu uz Covid-19 uzliesmojumu, ex ante novērtējumu pārskatīšana vai atjaunināšana netiek prasīta.
11.Ja finanšu instrumenti atbalstu MVU sniedz apgrozāmā kapitāla veidā saskaņā ar 37. panta 4. punkta otro daļu [iekļauts ar CRII grozījumu], jauni vai atjaunināti uzņēmējdarbības plāni vai līdzvērtīgi dokumenti un pierādījumi, kas ļauj verificēt, vai ar finanšu instrumentu starpniecību piešķirtais atbalsts ir izmantots tā paredzētajam mērķim, kā daļa no apliecinošajiem dokumentiem netiek prasīti.
Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1305/2013, šādu atbalstu drīkst sniegt arī no ELFLA saskaņā ar pasākumiem, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1305/2013 un ir finanšu instrumentu īstenošanai relevanti. Šādi attiecināmie izdevumi nepārsniedz 200 000 EUR.
12.Piemērojot 127. panta 1. punkta otro daļu, Covid-19 uzliesmojums ir uzskatāms par pienācīgi pamatotu gadījumu, kad revīzijas iestādes, pamatojoties uz savu profesionālo lēmumu, attiecībā uz grāmatvedības gadu, kas sākas 2019. gada 1. jūlijā un beidzas 2020. gada 30. jūnijā, drīkst izmantot nestatistisku paraugu ņemšanas metodi.
13.Finanšu regulas 30. panta 1. punkta f) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām nosacījumu par apropriācijām, kas paredzētas tam pašam mērķim, saskaņā ar 2. un 3. punktu veiktiem pārvietojumiem nepiemēro.”;
(2)regulas 130. pantam pievieno šādu 3. punktu:
“3.
Atkāpjoties no 2. punkta, katrai prioritātei atvēlētais fondu vai EJZF ieguldījums, ko ar slēguma bilances maksājumiem piešķir pēdējā grāmatvedības gadā, pa fondiem un reģionu kategorijām nedrīkst vairāk kā par 10 % pārsniegt fondu vai EJZF ieguldījumu, kas katrai prioritātei noteikts Komisijas pieņemtajā darbības programmas apstiprināšanas lēmumā, pa fondiem un reģionu kategorijām.
Fondu vai EJZF ieguldījums, ko ar slēguma bilances maksājumiem piešķir pēdējā grāmatvedības gadā, nepārsniedz deklarētos attiecināmos publiskos izdevumus un katra fonda un reģionu kategorijas ieguldījumu katrā darbības programmā, kurš noteikts Komisijas pieņemtajā darbības programmas apstiprināšanas lēmumā.”.
2. pants
Grozījums Regulā (ES) Nr. 1301/2013
Regulas (ES) Nr. 1301/2013 3. panta 3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“Savienības valsts atbalsta noteikumos definētos grūtībās nonākušos uzņēmumus; uzņēmumus, kas saņem atbalstu, kurš atbilst valsts atbalsta pagaidu regulējumam vai Komisijas Regulai (ES) Nr. 1407/2013, (ES) Nr. 1408/2013 un (ES) Nr. 717/2014, šā punkta piemērošanas vajadzībām par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem neuzskata.”.
3. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 1301/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā Covid-19 uzliesmojuma mazināšanas vajadzībām
1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma ABM/ABB struktūrā
4 Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība
13 Reģionālā politika un pilsētpolitika
1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
⌧ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.Mērķi
1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr.
Neattiecas.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Neattiecas.
1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme
Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.
1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji
Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība
1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–⌧
Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 01.07.2020.–30.06.2021.
–⌧
Finansiālā ietekme 2020.–2025. gadā
◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,
–pēc kura turpinās normāla darbība.
1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:
–◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;
–◻
ko veic izpildaģentūras.
⌧ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:
–◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;
–◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);
–◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
–◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;
–◻ publisko tiesību subjektiem;
–◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;
–◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
–◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.
–Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
Norādīt biežumu un nosacījumus.
2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.Apzinātie riski
2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu
2.2.3.Aplēstās kontroļu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums
2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
·Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
|
Budžeta pozīcija
|
Izdevumu
veids
|
Iemaksas
|
|
Nr.
[Izdevumu kategorija………………………...………]
|
Dif./nedif.
|
no EBTA valstīm
|
no kandidātvalstīm
|
no trešām valstīm
|
Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
|
1b Gudra un iekļaujoša izaugsme
Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds
|
4 Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība
13 Reģionālā politika un pilsētpolitika
|
Dif.
|
NĒ
|
NĒ
|
NĒ
|
NĒ
|
·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
|
Budžeta pozīcija
|
Izdevumu
veids
|
Iemaksas
|
|
Nr.
[Izdevumu kategorija……………………….……………]
|
Dif./nedif.
|
no EBTA valstīm
|
no kandidātvalstīm
|
no trešām valstīm
|
Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
|
|
[XX.YY.YY.YY]
|
|
NĒ
|
NĒ
|
NĒ
|
NĒ
|
3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem
Ierosinātais grozījums nekādi nemaina daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālos apjomus, kas saistībām un maksājumiem noteikti Regulas (ES) Nr. 1311/2013 I pielikumā.
Kopējais saistību apropriāciju ikgadējais sadalījums Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam un Kohēzijas fondam nemainās.
Priekšlikuma rezultātā maksājumu apropriācijas grāmatvedības gadam, kas sākas 2020. gada 1. jūlijā un beidzas 2021. gada 30. jūnijā, tiks pārnestas uz agrāku laiku, kā aplēsts turpinājumā.
3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem
miljonos EUR pašreizējās cenās (trīs zīmes aiz komata)
Daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorija
|
Nr.
1b
|
Gudra un iekļaujoša izaugsme
|
EMPL ĢD, REGIO ĢD
|
|
|
|
2020
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
KOPĀ
|
• Darbības apropriācijas
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija
Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds
|
Saistības
|
(1)
|
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
|
Maksājumi
|
(2)
|
|
8 500,000
|
6 100,000
|
0,000
|
-7 300,000
|
-7 300,000
|
0,000
|
0,000
|
Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Neattiecas.
|
|
(3)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ – EMPL, REGIO
ĢD apropriācijas
|
Saistības
|
=1+1a +3
|
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
|
Maksājumi
|
=2+2a
+3
|
|
8 500,000
|
6 100,000
|
0,000
|
-7 300,000
|
-7 300,000
|
0,000
|
0,000
|
• KOPĀ darbības apropriācijas
|
Saistības
|
(4)
|
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
|
Maksājumi
|
(5)
|
|
8 500,000
|
6 100,000
|
0,000
|
-7 300,000
|
-7 300,000
|
0,000
|
0,000
|
• KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
|
(6)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ
daudzgadu finanšu shēmas
1.b IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
|
Saistības
|
=4+ 6
|
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
|
Maksājumi
|
=5+ 6
|
|
8 500,000
|
6 100,000
|
0,000
|
-7 300,000
|
-7 300,000
|
0,000
|
0,000
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ja priekšlikums / iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
• KOPĀ darbības apropriācijas
|
Saistības
|
(4)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Maksājumi
|
(5)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
• KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
|
(6)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ
daudzgadu finanšu shēmas
1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
(atsauces summa)
|
Saistības
|
=4+ 6
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Maksājumi
|
=5+ 6
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorija
|
5
|
“Administratīvie izdevumi”
|
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
|
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
KOPĀ
|
<…….> ĢD
|
• Cilvēkresursi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
• Citi administratīvie izdevumi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ <…….> ĢD
|
Apropriācijas
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ
daudzgadu finanšu shēmas
5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
|
(Saistību summa = maksājumu summa)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
|
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
KOPĀ
|
KOPĀ
daudzgadu finanšu shēmas
1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
|
Saistības
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Maksājumi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.2.Aplēstā ietekme uz darbības apropriācijām
–◻
Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas
–⌧
Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas esošās darbības apropriācijas (bez izmaiņām):
Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
Norādīt mērķus un iznākumus
⇩
|
|
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
KOPĀ
|
|
IZNĀKUMI
|
|
Veids
|
Vidējās izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Kopējais skaits
|
Kopējās izmaksas
|
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1…
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Iznākums
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Iznākums
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Iznākums
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Iznākums
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĒJĀS IZMAKSAS
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvām apropriācijām
3.2.3.1.Kopsavilkums
–⌧
Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas
–◻
Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
KOPĀ
|
Daudzgadu finanšu shēmas
5. IZDEVUMU KATEGORIJA
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Cilvēkresursi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pārējie administratīvie izdevumi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
5. IZDEVUMU KATEGORIJA
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Cilvēkresursi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pārējie
administratīvie izdevumi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Starpsumma –
ārpus daudzgadu finanšu shēmas
5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
3.2.3.2.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības
–⌧
Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi
–◻
Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2 gads
|
N+3 gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
• Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
|
|
|
XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 01 02 (Delegācijas)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
• Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu (FTE))
|
XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 04 yy
|
- galvenajā mītnē
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- delegācijās
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
10 01 05 02 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
Citas budžeta pozīcijas (norādīt)
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ
|
|
|
|
|
|
|
|
XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu apraksts:
Ierēdņi un pagaidu darbinieki
|
|
Ārštata darbinieki
|
|
3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu
–⌧
Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–◻
Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstiet, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–◻
Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.
3.2.5.Trešo personu iemaksas
–Priekšlikums/iniciatīva neparedz līdzfinansējumu no trešām personām
–Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
Kopā
|
Norādīt līdzfinansētāju struktūru
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem
–⌧
Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.
–◻
Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
pašu resursus
dažādus ieņēmumus
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
Budžeta ieņēmumu pozīcija:
|
Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas
|
Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
|
|
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
[...]. pants
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Attiecībā uz dažādiem piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.
Norādīt, pēc kādas metodes aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.