26.11.2018 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 425/2 |
Komisijas paziņojums – Komisijas regulas, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1408/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē, projekta teksta apstiprināšana
(2018/C 425/02)
2018. gada 23. novembrī Komisija apstiprināja Regulas, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1408/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē, projekta tekstu.
Komisijas regulas projekts ir pievienots šā paziņojuma pielikumā.
Regulas projektā ierosināts Regulu (ES) Nr. 1408/2013 grozīt tā, lai noteiktu katram atbalsta saņēmējam, kā arī katrai dalībvalstij piešķiramos maksimālos apjomus, kas ir robežlielumi, līdz kuriem atbalsta piešķiršanu lauksaimniecības nozarē neuzskata par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē, jo šāds atbalsts nerada konkurences kropļojumu risku.
Pēc rūpīgas analīzes Komisija secinājusi, ka gadījumā, ja atbalsta maksimālais apjoms, kas var tikt piešķirts vienam atbalsta saņēmējam jebkurā triju fiskālo gadu laikposmā, tiek palielināts no pašreizējiem 15 000 EUR līdz 25 000 EUR un ja tajā pašā laikposmā piemērojamais valsts maksimālais apjoms no pašreizējā 1 % tiek palielināts līdz 1,5 % no katras dalībvalsts lauksaimnieciskās produkcijas, – ar nosacījumu, ka nevienai atsevišķai lauksaimniecības nozarei (“nozares izdevumu maksimālais apjoms”) netiek piešķirti vairāk par 50 % no dalībvalsts maksimālā apjoma un ka dalībvalstij ir de minimis atbalsta reģistrs, kurā apkopota nepieciešamā informācija, kas ļauj jebkurā brīdī pārliecināties par šo maksimālo apjomu ievērošanu, – konkurences kropļojumu risks nepastāv.
Tomēr projektā paredzēta arī iespēja neieviest sektora izdevumu maksimālo apjomu un neieviest de minimis atbalsta reģistru. Lai šādā gadījumā novērstu konkurences kropļojumu risku, maksimālais apjoms katram atbalsta saņēmējam jebkurā trīs fiskālo gadu laikposmā ir noteikts 20 000 EUR apmērā, savukārt valsts maksimālais apjoms tam pašam periodam ir noteikts 1,25 % apmērā no valsts lauksaimnieciskās produkcijas.
PIELIKUMS
PROJEKTS – KOMISIJAS REGULA (ES) …/…
…,
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1408/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes 2015. gada 13. jūlija Regulu (ES) 2015/1588 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1),
publicējusi šīs regulas projektu (2),
apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,
tā kā:
(1) |
Valsts finansējums, kas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 107. panta 1. punkta kritērijiem, ir valsts atbalsts, un par to saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu ir jāpaziņo Komisijai. Tomēr Padome saskaņā ar Līguma 109. pantu var noteikt atbalsta kategorijas, kas no minētās paziņošanas prasības ir atbrīvotas. Saskaņā ar Līguma 108. panta 4. punktu Komisija var pieņemt regulas par minētajām valsts atbalsta kategorijām. Saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1588 un saskaņā ar Līguma 109. pantu Padome nolēma, ka viena no šādām kategorijām varētu būt de minimis atbalsts. Attiecīgi tiek uzskatīts, ka de minimis atbalsts, kas ir vienam vienotam uzņēmumam noteiktā laikposmā piešķirts atbalsts, kurš nepārsniedz konkrēti noteiktu summu, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, un tāpēc paziņošanas procedūra uz to neattiecas. Tomēr dalībvalstīm būtu jāatgādina, ka pat tad, ja de minimis atbalsts netiek uzskatīts par valsts atbalstu, šādam atbalstam nevajadzētu izraisīt ES tiesību aktu pārkāpumu. |
(2) |
Komisija ir pieņēmusi vairākas regulas, ar ko paredz noteikumus par de minimis atbalstu, kas piešķirts lauksaimniecības nozarē, un jaunākā no tām ir Komisijas Regula (ES) Nr. 1408/2013 (3). |
(3) |
Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (ES) Nr. 1408/2013, un de minimis atbalsta izmantošanas dažādību dalībvalstīs, būtu lietderīgi koriģēt dažus no regulā paredzētajiem nosacījumiem. Atbalsta maksimālā summa, ko piešķir vienam vienotam uzņēmumam trīs gadu periodā būtu jāpalielina līdz 20 000 EUR un valsts maksimālais apjoms – līdz 1,25 % no gadā saražotās produkcijas. |
(4) |
Ņemot vērā pieaugošo vajadzību dažās dalībvalstīs izmantot de minimis atbalstu, būtu lietderīgi atļaut vēl vairāk palielināt gan maksimālo atbalsta summu vienam vienotam uzņēmumam (līdz 25 000 EUR), gan valsts maksimālo apjomu (līdz 1,5 % no gadā saražotās produkcijas), ievērojot papildu nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Pirmajos Regulas (ES) Nr. 1408/2013 piemērošanas gados gūtā pieredze ir parādījusi, ka de minimis atbalsta koncentrēšana konkrēta produkta nozarē varētu izraisīt iespējamus konkurences un tirdzniecības kropļojumus. Tāpēc par priekšnoteikumu, lai piemērotu lielāku individuālo robežlielumu un valsts maksimālo apjomu, vajadzētu izvirzīt maksimālā apjoma piemērošanu nozarei; tādējādi dalībvalstīm tiktu liegts jebkurā trīs fiskālo gadu laikposmā piešķirt vairāk nekā 50 % no kopējās kumulatīvās de minimis atbalsta summas pasākumiem, kas dod labumu tikai vienai konkrētai produktu nozarei. Nozarei noteikts maksimālais apjoms nodrošinātu, ka par ikvienu Regulas (ES) Nr. 1408/2013 darbības jomā ietilpstošo pasākumu varētu uzskatīt, ka tas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un nerada vai nedraud radīt konkurences izkropļojumus. |
(5) |
Pašlaik dalībvalstīm nav obligāti jāizmanto valsts centrālais reģistrs, lai pārbaudītu, vai netiek pārsniegts individuālais de minimis robežlielums vai valsts maksimālais apjoms. Tomēr tajās dalībvalstīs, kuras izvēlas piemērot augstāku individuālo robežlielumu un valsts maksimālo apjomu, centrālais reģistrs būtu jāizmanto, ņemot vērā, ka šīs izvēles priekšnoteikums – nozarei noteikts maksimālais apjoms – prasa vēl ciešāku piešķirtā atbalsta uzraudzību. Tādēļ šādām dalībvalstīm vajadzētu noteikt par obligātu pienākumu izveidot un uzturēt centrālu reģistru, kurā visu piešķirto de minimis atbalstu reģistrē, lai attiecīgi varētu pārbaudīt, ka netiek pārsniegts ne individuālais robežlielums, ne valsts vai sektora maksimālais apjoms. |
(6) |
Ņemot vērā palielinātos de minimis robežlielumus, būtu attiecīgi jāpielāgo kritēriji, pēc kuriem aprēķina bruto dotācijas ekvivalentu aizdevumiem un garantijām. |
(7) |
Dalībvalstīm, kas izvēlas izmantot lielāku de minimis robežlielumu un valsts maksimālo apjomu, būt jādod pietiekami ilgs pārejas periods, kura laikā izveidot centrālos reģistrus de minimis atbalsta uzraudzībai. |
(8) |
Regula (ES) Nr. 1408/2013 zaudēs spēku 2020. gada 31. decembrī. Tādējādi laikposms starp šīs regulas stāšanos spēkā un Regulas (ES) Nr. 1408/2013 piemērošanas perioda beigām būtu ļoti īss. Tādēļ procesuālās ekonomijas un juridiskās noteiktības labad Regulas (ES) Nr. 1408/2013 piemērošanas periods būtu jāpagarina līdz 2027. gada 31. decembrim. |
(9) |
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1408/2013, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 1408/2013 groza šādi:
1) |
regulas 2. pantam pievieno šādus punktus: “3. Šajā regulā “produktu nozare” ir nozare, kas uzskaitīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punktā (*1). 4. Šajā regulā “nozares maksimālais apjoms” ir maksimālā kumulatīvā atbalsta summa, ko piemēro atbalsta pasākumiem, no kuriem labumu gūst tikai viena produktu nozare, un tas atbilst 50 % no katrai dalībvalstij piešķirtā de minimis atbalsta maksimālās summas, kura noteikta II pielikumā.”; (*1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.)." |
2) |
regulas 3. pantu aizstāj ar šādu: “3. pants De minimis atbalsts 1. Atbalsta pasākumus, kas atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, uzskata par tādiem, kuri neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir atbrīvoti no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības. 2. Kopējais de minimis atbalsts, ko viena dalībvalsts piešķīrusi vienam vienotam uzņēmumam, jebkurā trīs fiskālo gadu periodā nepārsniedz 20 000 EUR. 3. Kumulatīvā de minimis atbalsta summa, ko dalībvalsts trīs fiskālo gadu laikā piešķīrusi uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu, nepārsniedz I pielikumā noteikto valsts maksimālo apjomu. 3.a Atkāpjoties no 2. un 3. punkta, dalībvalsts var nolemt, ka vienam vienotam uzņēmumam piešķirtā de minimis atbalsta kopējā summa jebkurā trīs fiskālo gadu periodā nepārsniedz 25 000EUR un ka piešķirtais de minimis atbalsta kopējais kumulatīvais apjoms jebkurā trīs fiskālo gadu periodā nepārsniedz II pielikumā noteikto valsts maksimālo apjomu, ievērojot šādus nosacījumus:
4. De minimis atbalstu uzskata par piešķirtu brīdī, kad uzņēmumam saskaņā ar piemērojamo valsts tiesisko regulējumu ir piešķirtas likumīgās tiesības saņemt atbalstu, neatkarīgi no datuma, kurā de minimis atbalsts uzņēmumam faktiski izmaksāts. 5. Šā panta 2., 3., un 3.a punktā noteiktos de minimis robežlielumus un valsts un nozares maksimālos apjomus piemēro neatkarīgi no de minimis atbalsta veida vai izvirzītā mērķa un neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts piešķirto atbalstu pilnībā vai daļēji finansē no Savienības resursiem. Trīs fiskālo gadu periodu nosaka, ņemot vērā fiskālo gadu sistēmu, kuru uzņēmums izmanto attiecīgajā dalībvalstī. 6. Attiecībā uz de minimis robežlielumiem un valsts un nozares maksimālajiem apjomiem, kas minēti 2., 3. un 3.a punktā, atbalstu izsaka kā naudas līdzekļu dotāciju. Izmanto bruto summas, tas ir, summas pirms nodokļiem vai citiem atskaitījumiem. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta summa ir atbalsta dotācijas bruto ekvivalents. Atbalstu, kas izmaksājams vairākās daļās, diskontē atbilstoši tā vērtībai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai, ir atbalsta piešķiršanas laikā piemērojamā diskonta likme. 7. Ja, piešķirot jaunu de minimis atbalstu, tiktu pārsniegti 2., 3. un 3.a punktā noteiktie robežlielumi vai valsts vai nozares maksimālie apjomi, nevienai minētā jaunā atbalsta daļai šo regulu piemērot nevar. 8. Lai uzņēmumu apvienošanās vai iegādes gadījumā noteiktu, vai ar jaunu de minimis atbalstu jaunajam uzņēmumam vai uzņēmumam, kas veic iegādi, netiek pārsniegti attiecīgie de minimis robežlielumi vai valsts vai nozares maksimālie apjomi, ņem vērā visu katram apvienošanā iesaistītajam uzņēmumam iepriekš piešķirto de minimis atbalstu. Pirms apvienošanās vai iegādes likumīgi piešķirtais de minimis atbalsts arī pēc tam tiek uzskatīts par likumīgu. 9. Ja vienu uzņēmumu sadala divos vai vairākos atsevišķos uzņēmumos, pirms sadalīšanas piešķirto de minimis atbalstu attiecina uz uzņēmumu, kurš no šā atbalsta guva labumu un kurš principā ir uzņēmums, kas pārņem darbības, kurām tika izmantots attiecīgais de minimis atbalsts. Ja šāda attiecināšana nav iespējama, attiecīgo de minimis atbalstu attiecina proporcionāli, pamatojoties uz jauno uzņēmumu pašu kapitāla bilances vērtību sadales faktiskajā datumā.”; |
3) |
regulas 4. pantu groza šādi:
|
4) |
regulas 6. pantu groza šādi:
|
5) |
regulas 7. pantu groza šādi:
|
6) |
regulas 8. panta otro daļu aizstāj ar šādu: “To piemēro līdz 2027. gada 31. decembrim.”; |
7) |
pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, …
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
I Pielikums
Maksimālā kumulatīvā summa de minimis atbalstam, kas dalībvalstīs piešķirts lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā iesaistītiem uzņēmumiem, kā minēts 3. panta 3. punktā
(EUR) |
|
Dalībvalsts |
De minimis atbalsta maksimālā summa |
Beļģija |
100 251 042 |
Bulgārija |
48 940 583 |
Čehija |
60 282 125 |
Dānija |
129 767 292 |
Vācija |
687 676 542 |
Igaunija |
10 630 167 |
Īrija |
92 612 083 |
Grieķija |
129 441 708 |
Spānija |
565 246 333 |
Francija |
906 389 083 |
Horvātija |
25 705 125 |
Itālija |
679 716 500 |
Kipra |
8 469 042 |
Latvija |
16 122 833 |
Lietuva |
32 505 583 |
Luksemburga |
5 328 250 |
Ungārija |
97 979 375 |
Malta |
1 581 667 |
Nīderlande |
337 799 500 |
Austrija |
85 697 833 |
Polija |
276 092 750 |
Portugāle |
84 801 750 |
Rumānija |
198 666 208 |
Slovēnija |
15 523 667 |
Slovākija |
28 760 708 |
Somija |
50 912 375 |
Zviedrija |
75 125 875 |
Apvienotā Karaliste |
385 044 042 |
II Pielikums
Maksimālā kumulatīvā summa de minimis atbalstam, kas dalībvalstīs piešķirts lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā iesaistītiem uzņēmumiem, kā minēts 3. panta 3.a punktā
(EUR) |
|
Dalībvalsts |
De minimis atbalsta maksimālā summa |
Beļģija |
120 301 250 |
Bulgārija |
58 728 700 |
Čehija |
120 301 250 |
Dānija |
58 728 700 |
Vācija |
825 211 850 |
Igaunija |
12 756 200 |
Īrija |
111 134 500 |
Grieķija |
155 330 050 |
Spānija |
678 295 600 |
Francija |
1 087 666 900 |
Horvātija |
30 846 150 |
Itālija |
815 659 800 |
Kipra |
10 162 850 |
Latvija |
19 347 400 |
Lietuva |
39 006 700 |
Luksemburga |
6 393 900 |
Ungārija |
117 575 250 |
Malta |
1 898 000 |
Nīderlande |
405 359 400 |
Austrija |
102 837 400 |
Polija |
331 311 300 |
Portugāle |
101 762 100 |
Rumānija |
238 399 450 |
Slovēnija |
18 628 400 |
Slovākija |
34 512 850 |
Somija |
61 094 850 |
Zviedrija |
90 151 050 |
Apvienotā Karaliste |
462 052 850 |
(1) OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.
(2) OV […], […], […]. lpp.
(3) Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1408/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē (OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.).