7.3.2019 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 86/173 |
Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “KLP reforma”
(2019/C 86/11)
|
I. IETEIKUMI GROZĪJUMIEM
COM(2018) 392 final
1. grozījums
5. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lauksaimniecības platības pamatdefinīcija būtu jānosaka tā, lai saglabātu Savienības mērogā būtiskos elementus, kas nodrošina dalībvalstu lēmumu salīdzināmību, bet lai neierobežotu dalībvalstu iespējas sasniegt Savienības līmenī nospraustos mērķus. Ar lauksaimniecības platības pamatdefinīciju saistītās aramzemes, ilggadīgo stādījumu un ilggadīgo zālāju pamatdefinīcijas būtu jāformulē plaši, lai dalībvalstis tās vēlāk varētu precizēt atbilstoši vietējiem apstākļiem. Aramzemes pamatdefinīcija būtu jāformulē tā, lai ar dalībvalstu definīciju varētu aptvert dažādus ražošanas veidus, tostarp tādas sistēmas kā agromežsaimniecība un aramas platības, kurās aug arī krūmi un koki, un sistēmas, kurās jāizmanto papuves, un šādi nodrošināt to, ka attiecīgās intervences ir atsaistītas. Ar ilggadīgo stādījumu pamatdefinīciju būtu jāaptver gan faktiski ražojošas, gan neražojošas platības, kā arī stādaudzētavas un īscirtmeta atvasājs, precīzāku definīciju atstājot dalībvalstu ziņā. Ilggadīgo zālāju pamatdefinīcija būtu jāformulē tādā veidā, kas ļauj dalībvalstīm norādīt papildu kritērijus un iekļaut noganīšanai derīgas vai dzīvnieku barības iegūšanai izmantojamas platības, kurās aug ne tikai zāle vai kurās aug citi lopbarības zālaugi, neatkarīgi no tā, vai šādas platības tiek izmantotas. |
Lauksaimniecības platības pamatdefinīcija būtu jānosaka tā, lai saglabātu Savienības mērogā būtiskos elementus, kas nodrošina dalībvalstu lēmumu salīdzināmību, bet lai neierobežotu dalībvalstu iespējas sasniegt Savienības līmenī nospraustos mērķus. Ar lauksaimniecības platības pamatdefinīciju saistītās aramzemes, ilggadīgo stādījumu un ilggadīgo zālāju pamatdefinīcijas būtu jāformulē plaši, lai dalībvalstis tās vēlāk varētu precizēt atbilstoši vietējiem apstākļiem. Aramzemes pamatdefinīcija būtu jāformulē tā, lai ar dalībvalstu definīciju varētu aptvert dažādus ražošanas veidus, tostarp tādas sistēmas kā agromežsaimniecība un aramas platības, kurās aug arī krūmi un koki, un sistēmas, kurās jāizmanto papuves, un šādi nodrošināt to, ka attiecīgās intervences ir atsaistītas. Ar ilggadīgo stādījumu pamatdefinīciju būtu jāaptver gan faktiski ražojošas, gan neražojošas platības, kā arī stādaudzētavas un īscirtmeta atvasājs, ar nosacījumu, ka tie tiek iekļauti apstrādātajos zemesgabalos, precīzāku definīciju atstājot dalībvalstu ziņā. Ilggadīgo zālāju pamatdefinīcija būtu jāformulē tādā veidā, kas ļauj dalībvalstīm norādīt papildu kritērijus un iekļaut noganīšanai derīgas vai dzīvnieku barības iegūšanai izmantojamas platības, kurās aug ne tikai zāle vai kurās aug citi lopbarības zālaugi, neatkarīgi no tā, vai šādas platības tiek izmantotas. |
Pamatojums
Ir jāveicina klimatam un videi labvēlīga agromežsaimniecības prakse, nevis veseli atvasāju zemesgabali, kas faktiski ir mežu, nevis lauksaimniecības platības.
2. grozījums
9. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai turpinātu uzlabot KLP veikumu, ienākumu atbalsts būtu jāorientē uz īsteniem lauksaimniekiem. Lai Savienības līmenī nodrošinātu vienotu pieeju šādai atbalsta orientēšanai, būtu jānosaka īstena lauksaimnieka pamatdefinīcija, kura ietver būtiskākos šā jēdziena elementus. Uz šā pamata dalībvalstīm savā KLP stratēģiskajā plānā, pamatojoties uz tādiem nosacījumiem kā, piemēram, ienākumu pārbaudes , darbaspēka izlietojums saimniecībā, uzņēmējsabiedrības mērķis un atrašanās reģistros, būtu jānosaka tas, kādi lauksaimnieki nav uzskatāmi par īsteniem. Turklāt šādi no atbalsta nebūtu jāizslēdz daudznozaru lauksaimnieki, kuri ir aktīvi lauksaimniecībā, bet veic arī nelauksaimniecisku darbību ārpus savas saimniecības, jo viņu daudzpusīgā darbošanās bieži ir lauku apvidu sociālekonomiskās vides stiprinātāja. |
Lai turpinātu uzlabot KLP veikumu, ienākumu atbalsts būtu jāorientē uz īsteniem lauksaimniekiem. Lai Savienības līmenī nodrošinātu vienotu pieeju šādai atbalsta orientēšanai, būtu jānosaka īstena lauksaimnieka pamatdefinīcija, kura ietver būtiskākos šā jēdziena elementus. Uz šā pamata dalībvalstīm savā KLP stratēģiskajā plānā, pamatojoties uz tādiem nosacījumiem kā, piemēram, lauksaimniecības ienākumu daļa , darbaspēka izlietojums saimniecībā, uzņēmējsabiedrības mērķis un atrašanās reģistros, būtu jānosaka tas, kādi lauksaimnieki nav uzskatāmi par īsteniem. Turklāt šādi no atbalsta nebūtu jāizslēdz daudznozaru lauksaimnieki, kuri ir aktīvi lauksaimniecībā, bet veic arī nelauksaimniecisku darbību ārpus savas saimniecības, jo viņu daudzpusīgā darbošanās bieži ir lauku apvidu sociālekonomiskās vides stiprinātāja. |
Pamatojums
Vēlams ņemt vērā lauksaimniecības ienākumu daļu, nevis ienākumu kritēriju, kas varētu izslēgt mazās saimniecības.
3. grozījums
11. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
Grozījums |
Lai saturiski piepildītu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39. pantā nospraustos KLP mērķus un nodrošinātu to, ka Savienība pienācīgi stājas pretī tās nesenākajiem izaicinājumiem, ir lietderīgi izvirzīt vispārīgu mērķu kopumu, kas atspoguļotu paziņojumā “Pārtikas un lauksaimniecības nākotne” doto ievirzi. Turpinājumā Savienības līmenī būtu jānosaka konkrētu mērķu kopums, un dalībvalstīm tie būtu jāpiemēro savos KLP stratēģiskajos plānos. Ar šiem konkrētajiem mērķiem, kuri nodrošina attīstības ilgtspējīguma dažādo dimensiju līdzsvaru un ir saskaņā ar ietekmes novērtējumu, KLP vispārīgie mērķi būtu jāpārtulko konkrētākās prioritātēs, kurās ņemti vērā attiecīgie Savienības tiesību akti, jo īpaši klimata. enerģētikas un vides jomā. |
Lai saturiski piepildītu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39. pantā nospraustos KLP mērķus un nodrošinātu to, ka Savienība pienācīgi stājas pretī tās nesenākajiem izaicinājumiem, ir lietderīgi izvirzīt vispārīgu mērķu kopumu, kas atspoguļotu paziņojumā “Pārtikas un lauksaimniecības nākotne” doto ievirzi. Turpinājumā Savienības līmenī būtu jānosaka konkrētu mērķu kopums, un dalībvalstīm tie būtu jāpiemēro savos KLP stratēģiskajos plānos. Ar šiem konkrētajiem mērķiem, kuri nodrošina attīstības ilgtspējīguma dažādo dimensiju līdzsvaru un ir saskaņā ar ietekmes novērtējumu, KLP vispārīgie mērķi būtu jāpārtulko konkrētākās prioritātēs, kurās ņemti vērā attiecīgie Savienības tiesību akti, jo īpaši klimata. enerģētikas un vides jomā. KLP ir skaidri jāņem vērā Eiropas Savienības dzimumu līdztiesības politika, īpašu uzmanību pievēršot nepieciešamībai veicināt sieviešu līdzdalību lauku apvidu sociālekonomiskās struktūras attīstībā. Ar šo regulu būtu jāveicina sieviešu darba labāka redzamība; tāpēc tas jāņem vērā konkrētajos mērķos, kurus dalībvalstis ietver savos stratēģiskajos plānos. |
Pamatojums
Ir būtiski veicināt sieviešu iespējas lauku apvidos.
4. grozījums
12. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai spētu atbilst Savienības lauksaimniecības, mežsaimniecības un pārtikas sistēmu daudzfunkcionalitātei, KLP ir jākļūst gudrākai, modernākai un ilgtspējīgākai un, ieguldot spēkus tehnoloģiju izstrādē un digitalizācijā un uzlabojot piekļuvi objektīvām, pamatotām, būtiskām un jaunām zināšanām, jāizmanto pētniecības un inovācijas iespējas. |
Lai spētu atbilst Savienības lauksaimniecības, mežsaimniecības un pārtikas sistēmu daudzfunkcionalitātei, KLP ir jākļūst gudrākai, modernākai un ilgtspējīgākai un, ieguldot spēkus tehnoloģiju izstrādē un digitalizācijā, un agroekoloģijas praksēs un uzlabojot piekļuvi objektīvām, pamatotām, būtiskām un jaunām zināšanām, jāizmanto pētniecības un inovācijas iespējas, ņemot vērā lauksaimnieku zināšanas un informācijas apmaiņu starp lauksaimniekiem . |
Pamatojums
Tehnoloģiju izstrāde, digitalizācija, agroekoloģijas prakse un zināšanu apmaiņa starp lauksaimniekiem sekmēs gudrāku, modernāku un ilgtspējīgāku KLP.
5. grozījums
Jauns apsvērums pēc 12. apsvēruma
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Digitālās plaisas mazināšana lauku teritorijās ir būtisks mērķis nolūkā saglabāt iedzīvotāju skaitu un ekonomikas attīstību, tostarp pakalpojumu sniegšanu, šādās teritorijās. Lauksaimnieciskās ražošanas veidu digitalizācija rada būtiskas iespējas ražošanas, tirdzniecības, patērētāju aizsardzības, kā arī lauku teritoriju dabas un kultūras mantojuma aizsardzības jomā. Ir jānodrošina, ka šos ieguvumus var izmantot arī mazās lauku saimniecības, kuru piekļuve jaunām tehnoloģijām var būt ierobežota, un tehnoloģiskā attīstība nedrīkst mazināt lauksaimnieku autonomiju, kuriem ir jāsaglabā kontrole pār to saimniecībā vāktajiem digitālajiem datiem. |
Pamatojums
Ir jānodrošina, ka visas lauku saimniecības var izmantot digitalizācijas radītās priekšrocības.
6. grozījums
14. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai izkoptu lauksaimniecības dinamismu un izturētspēju un garantētu taisnīgu atbalstu lauksaimnieku ienākumiem, savu lielo nozīmi saglabā tiešie maksājumi. Līdzīgā kārtā, lai uzlabotos lauksaimnieku saņemtā tirgus atlīdzība , ir jāinvestē lauku saimniecību pārstrukturēšanā, modernizācijā, inovācijā, dažādošanā un jaunu tehnoloģiju ieviešanā. |
Lai izkoptu lauksaimniecības dinamismu , ilgtspēju un izturētspēju visos reģionos un garantētu taisnīgu atbalstu lauksaimnieku ienākumiem, savu lielo nozīmi saglabā tiešie maksājumi. Līdzīgā kārtā, lai uzlabotu lauku saimniecību izturētspēju un uzlabotos lauksaimnieku saņemtā tirgus atlīdzība , ir jāinvestē lauku saimniecību modernizācijā, inovācijā, dažādošanā un jaunu tehnoloģiju ieviešanā. |
Pamatojums
Ar tiešajiem maksājumiem ir jāveicina saimniecību pārstrukturēšana, lai panāktu lielāku izturētspēju un lauksaimnieku saņemto tirgus atlīdzību visos reģionos.
7. grozījums
15. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Saistībā ar lielāku KLP orientēšanos uz tirgu, kas iezīmēta paziņojumā “Pārtikas un lauksaimniecības nākotne”, tirgus riski, klimata pārmaiņas un to radīto ekstrēmo laikapstākļu notikumu pieaugošais biežums un intensitāte, kā arī sanitārās un fitosanitārās krīzes var radīt cenu nestabilitātes riskus un pastiprināt spiedienu uz ienākumiem. Tāpēc, lai arī galīgie atbildīgie par savas saimniecības stratēģiju ir paši lauksaimnieki, būtu jāizveido stabila sistēma, kas nodrošina pienācīgu riska pārvaldību. Mērķis ir sagādāt dalībvalstīm un lauksaimniekiem iespēju izmantot Savienības līmeņa platformu, kas iekārtota spēju veidošanai riska pārvaldības jomā un nodrošina lauksaimniekiem investīciju vajadzībām pienācīgus finanšu instrumentus, kā arī piekļuvi apgrozāmajam kapitālam, apmācībai, zināšanu pārnesei un konsultāciju pakalpojumiem. |
Saistībā ar lielāku KLP orientēšanos uz tirgu, kas iezīmēta paziņojumā “Pārtikas un lauksaimniecības nākotne”, tirgus riski, klimata pārmaiņas un to radīto ekstrēmo laikapstākļu notikumu pieaugošais biežums un intensitāte, kā arī sanitārās un fitosanitārās krīzes var radīt cenu nestabilitātes riskus un pastiprināt spiedienu uz ienākumiem. Tāpēc, lai arī galīgie atbildīgie par savas saimniecības stratēģiju ir paši lauksaimnieki, būtu jāizveido stabila sistēma, kas nodrošina tirgu regulēšanu un pienācīgu riska novēršanu . Mērķis ir sagādāt dalībvalstīm un lauksaimniekiem iespēju izmantot Savienības līmeņa platformu, kas iekārtota spēju veidošanai riska pārvaldības jomā un nodrošina lauksaimniekiem investīciju vajadzībām pienācīgus finanšu instrumentus, kā arī piekļuvi apgrozāmajam kapitālam, apmācībai, zināšanu pārnesei un konsultāciju pakalpojumiem. |
Pamatojums
Tā kā arvien vairāk ir risku, ar ko saskaras lauku saimniecības, ir vajadzīgs stabils riska novēršanas satvars.
8. grozījums
17. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
KLP vajadzētu turpināt gādāt par uzturdrošību, kas būtu jāsaprot kā jebkurā laikā iespējama piekļuve pietiekamam daudzumam nekaitīga un uzturvielām bagāta ēdiena. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot Savienības lauksaimniecības spēja reaģēt uz jaunām sabiedrības prasībām pārtikas un veselības jomā, arī par ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu, veselīgāku uzturu, pārtikas atkritumiem un dzīvnieku labturību. KLP arī turpmāk būtu jāveicina tādas produkcijas noiets, kurai piemīt konkrētas vērtīgas īpašības, un vienlaikus jāpalīdz lauksaimniekiem aktīvi pielāgot ražošanu tirgus signāliem un patērētāju pieprasījumam. |
KLP vajadzētu turpināt gādāt par uzturdrošību, kas būtu jāsaprot kā jebkurā laikā iespējama piekļuve pietiekamam daudzumam nekaitīga un uzturvielām bagāta ēdiena. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot Savienības lauksaimniecības spēja reaģēt uz jaunām sabiedrības prasībām pārtikas un veselības jomā, arī par ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu, veselīgāku uzturu, pārtikas atkritumiem un dzīvnieku labturību , kā arī lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšana . KLP arī turpmāk būtu jāveicina tādas produkcijas noiets, kurai piemīt konkrētas vērtīgas īpašības, kādas ir, piemēram, teritorijām raksturīgajai tradicionālajai produkcijai, un vienlaikus jāpalīdz lauksaimniekiem aktīvi pielāgot ražošanu tirgus signāliem un patērētāju pieprasījumam. Turklāt KLP būtu jāpalīdz īstenot Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) attiecībā uz pārtikas pieejamību. |
Pamatojums
Eiropas Savienībā, par laimi, vēl ir saglabājies daudz tradicionālo produktu un lauksaimniecības ģenētisko resursu, un tie ir jāatbalsta.
9. grozījums
20. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai nodrošinātu to, ka Savienība spēj ievērot savas PTO Lauksaimniecības nolīgumā noteiktās starptautiskās saistības par iekšējo atbalstu, dažu veidu intervences, kas paredzētas šajā regulā, arī turpmāk vajadzētu varēt paziņot kā t. s. zaļās grupas atbalstu, kuram nav vai gandrīz nav tirgu kropļojošas ietekmes vai ietekmes uz ražošanu, vai kā zilās grupas atbalstu, kas ir saistīts ar produkciju ierobežojošām programmām un tāpēc ir atbrīvots no samazināšanas pienākuma. Lai gan šīs regulas noteikumi par minēto veidu intervencēm jau tagad ir saskaņā ar PTO Lauksaimniecības nolīguma 2. pielikuma prasībām par zaļo grupu vai ar tā paša nolīguma 6. panta 5. punkta prasībām par zilo grupu, būtu jānodrošina, lai minētajām prasībām atbilstu arī šo veidu intervences, ko savos KLP stratēģiskajos plānos ieplānojušas dalībvalstis. |
|
10. grozījums
Jauns apsvērums pēc 20. apsvēruma
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Lai ievērotu ANO pieņemtos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 1. un 2. mērķi, un ES politikas saskaņotības attīstībai (PCD) nostādnes, KLP būtu jāveicina tāda ilgtspējīgas un plaukstošas ģimenes lauksaimniecības attīstība jaunattīstības valstīs, kas sekmē iedzīvotāju skaita saglabāšanos lauku apvidos un nodrošina to uzturdrošību. Šajā nolūkā vajadzētu nodrošināt, ka ES lauksaimniecības un pārtikas eksportu nevar veikt par cenām, kas ir zemākas nekā ES ražošanas izmaksas. |
Pamatojums
Saskaņā ar RK perspektīvas atzinuma par KLP 54. punktu kopējā lauksaimniecības politika ir jāgroza, lai tiektos uz šo mērķi, kas ir jāizvirza par KLP desmito mērķi.
11. grozījums
22. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
LLVS standartu sistēmas mērķis ir palīdzēt mazināt klimata pārmaiņas un tām pielāgoties, risināt ar ūdens resursiem saistītās problēmas, gādāt par augsnes aizsardzību un kvalitāti un par bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un kvalitāti. Šī sistēma ir jāstiprina, lai ņemtu vērā, piemēram, līdz 2020. gadam piekopto praksi, kas saistīta ar tiešo maksājumu zaļināšanu, klimata pārmaiņu mazināšanu un vajadzību uzlabot lauku saimniecību ilgtspēju, jo sevišķi barības vielu pārvaldības jomā. Ir atzīts, ka ikviens LLVS standarts veicina vairāku mērķu sasniegšanu. Lai minēto standartu sistēmu īstenotu, dalībvalstīm attiecībā uz katru no Savienības līmenī noteiktajiem standartiem būtu jādefinē savs nacionālais standarts, kurā ņemta vērā attiecīgās teritorijas specifika, tostarp pedoloģiskie un klimatiskie apstākļi, pastāvošie lauksaimniecības apstākļi, zemes izmantojums, augsekas, lauksaimnieciskā prakse un lauku saimniecību struktūra. Lai uzlabotu LLVS vidiskā un klimatiskā pienesuma vērtību, dalībvalstis turklāt var noteikt vēl citus nacionālos standartus, kas ir saistīti ar III pielikumā izklāstītajiem galvenajiem mērķiem. Lai lauku saimniecībās balstītu gan agronomisko, gan vidisko veikumu, LLVS satvarā tiks izveidoti barības vielu pārvaldības plāni; tālab izmantos īpaši šim nolūkam paredzētu elektronisku Lauku saimniecības ilgtspējas rīku, kuru dalībvalstis darīs pieejamu individuāliem lauksaimniekiem. Šim rīkam – iesākumā ar minimālajām barības vielu pārvaldības funkcijām – būtu jānodrošina lēmumu pieņemšanas atbalsts lauku saimniecībās. Ar plašas sadarbspējas un modularitātes palīdzību turklāt būtu jānodrošina iespēja pievienot rīkam vēl citas elektroniskas lauksaimnieciskās un e-pārvaldības lietotnes. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus lauksaimnieku starpā un visā Savienībā, Komisija var dalībvalstīm palīdzēt ar šā rīka izstrādi un ar datu glabāšanu un apstrādes pakalpojumiem. |
LLVS standartu sistēmas mērķis ir palīdzēt mazināt klimata pārmaiņas un tām pielāgoties, risināt ar ūdens resursiem saistītās problēmas, gādāt par augsnes aizsardzību un kvalitāti un par bioloģiskās daudzveidības , tostarp lauksaimniecības ģenētisko resursu, aizsardzību un kvalitāti. Šī sistēma ir jāstiprina, lai ņemtu vērā, piemēram, līdz 2020. gadam piekopto praksi, kas saistīta ar tiešo maksājumu zaļināšanu, klimata pārmaiņu mazināšanu un vajadzību uzlabot lauku saimniecību ilgtspēju, jo sevišķi barības vielu pārvaldības jomā. Ir atzīts, ka ikviens LLVS standarts veicina vairāku mērķu sasniegšanu. Lai minēto standartu sistēmu īstenotu, dalībvalstīm attiecībā uz katru no Savienības līmenī noteiktajiem standartiem būtu jādefinē savs nacionālais standarts, kurā ņemta vērā attiecīgās teritorijas specifika, tostarp pedoloģiskie un klimatiskie apstākļi, pastāvošie lauksaimniecības apstākļi, zemes izmantojums, ikgadējās augsekas, lauksaimnieciskā prakse un lauku saimniecību struktūra. Lai uzlabotu LLVS vidiskā un klimatiskā pienesuma vērtību, dalībvalstis turklāt var noteikt vēl citus nacionālos standartus, kas ir saistīti ar III pielikumā izklāstītajiem galvenajiem mērķiem. Lai lauku saimniecībās balstītu gan agronomisko, gan vidisko veikumu, LLVS satvarā tiks izveidoti barības vielu pārvaldības plāni; tālab izmantos īpaši šim nolūkam paredzētu elektronisku Lauku saimniecības ilgtspējas rīku, kuru dalībvalstis darīs pieejamu individuāliem lauksaimniekiem. Šim rīkam – iesākumā ar minimālajām barības vielu pārvaldības funkcijām – būtu jānodrošina lēmumu pieņemšanas atbalsts lauku saimniecībās. Ar plašas sadarbspējas un modularitātes palīdzību turklāt būtu jānodrošina iespēja pievienot rīkam vēl citas elektroniskas lauksaimnieciskās un e-pārvaldības lietotnes. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus lauksaimnieku starpā un visā Savienībā, Komisija var dalībvalstīm palīdzēt ar šā rīka izstrādi un ar datu glabāšanu un apstrādes pakalpojumiem. |
Pamatojums
Efektivitātes nolūkā augsekai ir jābūt ikgadējai un elastīgai (skatīt LLVS 8, III pielikums). Ir jānovērš lauksaimniecības ģenētisko resursu izsīkšana.
12. grozījums
24. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai ilgtspējīgāk pārvaldītu lauku saimniecības un lauku darījumdarbību un uzlabotu tās vispārējo veikumu, dalībvalstīm būtu jāizveido ekonomiskos, vidiskos un sociālos aspektus aptveroši lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumi, kuru uzdevums būtu noteikt vajadzīgos uzlabojumus attiecībā uz visiem saimniecību līmeņa pasākumiem, kas paredzēti ar KLP stratēģiskajiem plāniem. Šiem lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumiem būtu jāpalīdz lauksaimniekiem un citiem KLP atbalsta saņēmējiem kļūt informētākiem par to, kā mijiedarbojas lauku saimniecību pārvaldība un zemes apsaimniekošana, no vienas puses, un noteikti – tostarp vidiski un klimatiski – standarti, prasības un informācija, no otras puses. Pēdējo skaitā ir KLP stratēģiskajā plānā noteiktie standarti, kurus piemēro vai kuri ir vajadzīgi lauksaimniekiem un citiem KLP atbalsta saņēmējiem, kā arī standarti, kas izriet no tiesiskā regulējuma tādās jomās kā ūdens, pesticīdu ilgtspējīga lietošana un kas izriet no iniciatīvām pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanā un risku pārvaldībā. Stiprinot šādu konsultāciju kvalitāti un lietderīgumu, dalībvalstīm konsultanti būtu jāintegrē lauksaimniecisko zināšanu un inovācijas sistēmās (AKIS), lai tādējādi būtu iespējams sniegt pētniecības un inovācijas jomā jaunāko tehnisko un zinātnisko informāciju. |
Lai uzlabotu faktoru ražīgumu, ilgtspējīgāk pārvaldītu lauku saimniecības un lauku darījumdarbību un uzlabotu tās vispārējo veikumu, dalībvalstīm būtu jāizveido ekonomiskos, vidiskos un sociālos aspektus aptveroši lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumi, kuru uzdevums būtu noteikt vajadzīgos uzlabojumus attiecībā uz visiem saimniecību līmeņa pasākumiem, kas paredzēti ar KLP stratēģiskajiem plāniem. Šiem lauksaimniecisko konsultāciju pakalpojumiem būtu jāpalīdz lauksaimniekiem un citiem KLP atbalsta saņēmējiem kļūt informētākiem par to, kā mijiedarbojas lauku saimniecību pārvaldība un zemes apsaimniekošana, no vienas puses, un noteikti – tostarp vidiski un klimatiski – standarti, prasības un informācija, no otras puses. Pēdējo skaitā ir KLP stratēģiskajā plānā noteiktie standarti, kurus piemēro vai kuri ir vajadzīgi lauksaimniekiem un citiem KLP atbalsta saņēmējiem, kā arī standarti, kas izriet no tiesiskā regulējuma tādās jomās kā ūdens, augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīga lietošana un kas izriet no iniciatīvām pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanā un risku pārvaldībā. Stiprinot šādu konsultāciju kvalitāti un lietderīgumu, dalībvalstīm konsultanti būtu jāintegrē lauksaimniecisko zināšanu un inovācijas sistēmās (AKIS), lai tādējādi būtu iespējams sniegt pētniecības un inovācijas jomā jaunāko tehnisko un zinātnisko informāciju. |
13. grozījums
27. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Kad dalībvalstis atsaistīto tiešo atbalstu sniedz, pamatodamās uz maksājumtiesību sistēmu, tām būtu jāturpina pārvaldīt teritoriālām grupām izveidotu valsts rezervi vai rezerves. Šādas rezerves būtu prioritāri jāizmanto gados jauno lauksaimnieku un lauksaimniecisko darbību uzsākošo lauksaimnieku labā. Lai nodrošinātu netraucētu sistēmas darbību, ir vajadzīgi arī noteikumi par maksājumtiesību izmantošanu un nodošanu. |
Kad dalībvalstis atsaistīto tiešo atbalstu sniedz, pamatodamās uz maksājumtiesību sistēmu, tām būtu jāturpina pārvaldīt teritoriālām grupām izveidotu valsts rezervi vai rezerves. Šādas rezerves būtu prioritāri jāizmanto gados jauno lauksaimnieku un lauksaimniecisko darbību uzsākošo lauksaimnieku labā. Lai nodrošinātu netraucētu sistēmas darbību, ir vajadzīgi arī noteikumi par maksājumtiesību izmantošanu un nodošanu , izņemot maksājumtiesību tirgu . |
Pamatojums
Valsts subsīdiju tirdzniecība nav pieņemama.
14. grozījums
28. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Mazās lauku saimniecības ir un paliek Savienības lauksaimniecības stūrakmens, jo tās balsta nodarbinātību laukos un sekmē teritoriālo attīstību. Lai veicinātu līdzsvarotāku atbalsta sadalījumu un samazinātu administratīvo slogu mazo summu saņēmējiem, dalībvalstīm vajadzētu spēt piedāvāt mazajiem lauksaimniekiem iespēju visus pārējos tiešos maksājumus aizstāt ar mazajiem lauksaimniekiem paredzētu fiksētas summas maksājumu. |
Mazās lauku saimniecības ir un paliek Savienības lauksaimniecības stūrakmens, jo tās balsta nodarbinātību laukos un sekmē teritoriālo attīstību. Lai veicinātu līdzsvarotāku atbalsta sadalījumu un samazinātu administratīvo slogu mazo summu saņēmējiem, kuri veicina nodarbinātību, dalībvalstīm vajadzētu spēt piedāvāt mazajiem lauksaimniekiem iespēju visus pārējos tiešos maksājumus aizstāt ar mazajiem lauksaimniekiem paredzētu fiksētas summas maksājumu. |
Pamatojums
Mazajām lauku saimniecībām ir būtiska nozīme dinamisma saglabāšanā un teritoriju uzturēšanā.
15. grozījums
38. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Pārvaldības saistību atbalsta piemēri ir bioloģiskās lauksaimniecības prēmijas par bioloģiskās saimniekošanas platības uzturēšanu vai par pāreju uz to; maksājumi par cita veida intervenci, ar kuru atbalsta videi nekaitīgas ražošanas sistēmas, piemēram, agroekoloģiju, saglabājošo lauksaimniecību un integrēto ražošanu; meža vidiskie un klimatiskie pakalpojumi un meža saglabāšana; prēmijas par mežu un agromežsaimniecības sistēmu ierīkošana; dzīvnieku labturība; ģenētisko resursu saglabāšana, ilgtspējīga izmantošana un izstrāde. Dalībvalstis pēc vajadzības var izstrādāt citas šāda veida shēmas. Šāda veida maksājumiem vajadzētu segt tikai tās papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas izriet no saistībām, kuras pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktos vai – ar zināmiem nosacījumiem – KLP stratēģiskajos plānos noteiktos parastos obligātos standartus un prasības. Uz šā veida intervencēm attiecošās saistības var uzņemties uz iepriekš noteiktu gada vai daudzgadu laikposmu, un pienācīga pamatojuma gadījumā to ilgums varētu arī pārsniegt septiņus gadus. |
Pārvaldības saistību atbalsta piemēri ir bioloģiskās lauksaimniecības prēmijas par bioloģiskās saimniekošanas platības uzturēšanu vai par pāreju uz to; maksājumi par cita veida intervenci, ar kuru atbalsta videi nekaitīgas ražošanas sistēmas, piemēram, agroekoloģiju saglabājošo lauksaimniecību un integrēto ražošanu; meža vidiskie un klimatiskie pakalpojumi un meža saglabāšana; prēmijas par mežu un agromežsaimniecības sistēmu ierīkošana; dzīvnieku labturība; ģenētisko resursu saglabāšana, ilgtspējīga izmantošana un izstrāde. Dalībvalstis pēc vajadzības var izstrādāt citas šāda veida shēmas. Lai tie būtu stimulējoši, šāda veida maksājumiem vajadzētu segt vairāk nekā tās papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas izriet no saistībām, kuras pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktos vai – ar zināmiem nosacījumiem – KLP stratēģiskajos plānos noteiktos parastos obligātos standartus un prasības. Uz šā veida intervencēm attiecošās saistības var uzņemties uz iepriekš noteiktu daudzgadu laikposmu, un pienācīga pamatojuma gadījumā to ilgums varētu arī pārsniegt septiņus gadus. |
Pamatojums
Lai veicinātu videi labvēlīgu praksi, tiek ierosināts neierobežot maksājumu tikai negūtās peļņas segšanas mērķim. Daudzgadu laikposms ir piemērotāks ietekmei uz vidi.
16. grozījums
40. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai nodrošinātu taisnīgus ienākumus un lauksaimniecības nozares izturētspēju visā Savienības teritorijā, dalībvalstis var lauksaimniekiem piešķirt atbalstu par platībām, kurās ir dabiski vai citi platībatkarīgi ierobežojumi. Attiecībā uz ANC maksājumiem par platībām, kurās ir dabiski ierobežojumi, būtu jāturpina piemērot 2014.–2020. gada Lauku attīstības politikā izmantotais apzīmējums. Lai KLP dotu lielāku Savienības pievienoto vidisko vērtību un stiprinātu sinerģijas ar investīciju finansēšanu dabas un bioloģiskās daudzveidības jomā, ir jāsaglabā atsevišķs pasākums, kura mērķis ir kompensēt saņēmējiem ar Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvu saistītos traucēkļus . Tāpēc un lai veicinātu Natura 2000 teritoriju efektīvu pārvaldību, būtu jāturpina piešķirt atbalstu lauksaimniekiem un meža tiesiskajiem valdītājiem un tādējādi palīdzēt tiem novērst konkrētus traucēkļus, kuri izriet no Direktīvas 2009/147/EK un Direktīvas 92/43/EEK īstenošanas. Būtu jādara pieejams atbalsts arī tam, lai lauksaimniekiem upes baseina apgabalos palīdzētu novērst traucēkļus, kas tiem radušies Ūdens pamatdirektīvas īstenošanas rezultātā. Atbalsts būtu jāsaista ar konkrētām prasībām, kas izklāstītas KLP stratēģiskajā plānā un pārsniedz attiecīgos obligātos standartus un prasības. Dalībvalstīm turklāt būtu jānodrošina, lai maksājumi lauksaimniekiem nedublētos ar ekoshēmu maksājumiem. Turklāt dalībvalstīm KLP stratēģisko plānu vispārējā koncepcijā būtu jāņem vērā Natura 2000 teritoriju īpašās vajadzības. |
Lai nodrošinātu taisnīgus ienākumus un lauksaimniecības nozares izturētspēju visā Savienības teritorijā, dalībvalstis lauksaimniekiem piešķir atbalstu par platībām, kurās ir dabiski vai citi platībatkarīgi ierobežojumi. Attiecībā uz ANC maksājumiem par platībām, kurās ir dabiski ierobežojumi, būtu jāturpina piemērot 2014.–2020. gada Lauku attīstības politikā izmantotais apzīmējums. Lai KLP dotu lielāku Savienības pievienoto vidisko vērtību un stiprinātu sinerģijas ar investīciju finansēšanu dabas un bioloģiskās daudzveidības jomā, ir jāsaglabā atsevišķs pasākums, kura mērķis ir atlīdzināt saņēmējiem par Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvu īstenošanu . Tāpēc un lai veicinātu Natura 2000 teritoriju efektīvu pārvaldību, būtu jāturpina piešķirt atbalstu lauksaimniekiem un meža tiesiskajiem valdītājiem un tādējādi palīdzēt tiem novērst konkrētus traucēkļus, kuri izriet no Direktīvas 2009/147/EK un Direktīvas 92/43/EEK īstenošanas. Būtu jādara pieejams atbalsts arī tam, lai lauksaimniekiem upes baseina apgabalos palīdzētu novērst traucēkļus, kas tiem radušies Ūdens pamatdirektīvas īstenošanas rezultātā. Atbalsts būtu jāsaista ar konkrētām prasībām, kas izklāstītas KLP stratēģiskajā plānā un pārsniedz attiecīgos obligātos standartus un prasības. Dalībvalstīm turklāt būtu jānodrošina, lai maksājumi lauksaimniekiem nedublētos ar ekoshēmu maksājumiem. Turklāt dalībvalstīm KLP stratēģisko plānu vispārējā koncepcijā būtu jāņem vērā Natura 2000 teritoriju īpašās vajadzības. |
Pamatojums
Lauksaimniecības saglabāšana visās, tostarp problemātiskajās, teritorijās ir Eiropas mēroga nepieciešamība. Lai veicinātu videi labvēlīgu praksi, tiek ierosināts neierobežot maksājumu tikai negūtās peļņas segšanas mērķim.
17. grozījums
41. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Vēl viens veids, kā virzīties uz KLP mērķu sasniegšanu, ir investīciju – kā ienesīgu, tā neienesīgu – atbalstīšana lauku saimniecībās un ārpus tām. Šādas investīcijas var attiekties, piemēram, uz infrastruktūru, kas saistīta ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību, modernizāciju vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, arī ar piekļuvi lauksaimniecības un meža zemei, zemes konsolidāciju un uzlabošanu, agromežsaimniecības praksi, energoapgādi un energotaupību un ūdensapgādi un ūdens resursu taupību. Lai KLP stratēģiskos plānus konsekventāk saskaņotu ar Savienības mērķiem un lai dalībvalstīm radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, šajā regulā būtu jāiekļauj neatbalstāmu investīciju veidu saraksts. |
Vēl viens veids, kā virzīties uz KLP mērķu sasniegšanu, ir investīciju – kā ienesīgu, tā neienesīgu – atbalstīšana lauku saimniecībās un ārpus tām. Šādas investīcijas var attiekties, piemēram, uz infrastruktūru, kas saistīta ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību, modernizāciju vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, arī ar piekļuvi lauksaimniecības un meža zemei, zemes uzlabošanu, agromežsaimniecības praksi, energoapgādi un energotaupību un ūdensapgādi un ūdens resursu taupību , kā arī lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanu . Lai KLP stratēģiskos plānus konsekventāk saskaņotu ar Savienības mērķiem un lai dalībvalstīm radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, šajā regulā būtu jāiekļauj neatbalstāmu investīciju veidu saraksts. Attiecībā uz šādām investīcijām ir noteikts maksimālais apmērs katrai saimniecībai. Šim instrumentam paredzētais finansējums ir ierobežots līdz 10 % no dalībvalsts ELFLA līdzekļiem. |
Pamatojums
Nosakot ieguldījumu atbalsta maksimālo apmēru, var atbalstīt vairāk projektu. Finansējuma ierobežošana ļauj piešķirt vairāk līdzekļu citām ELFLA prioritātēm.
18. grozījums
44. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt atbilstīgus riska pārvaldības instrumentus, būtu jāsaglabā apdrošināšanas prēmiju un kopfondu maksājumi , kurus finansētu ELFLA . Kopfondu kategorijā ietilpst gan ar ražošanas zaudējumiem saistītie fondi, gan vispārēji un nozarspecifiski ienākumu stabilizācijas instrumenti, kas ir saistīti ar ienākumu zaudējumiem. |
Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt atbilstīgus riska pārvaldības instrumentus, būtu jāsaglabā apdrošināšanas prēmiju un kopfondu maksājumi. Kopfondu kategorijā ietilpst gan ar ražošanas zaudējumiem saistītie fondi, gan vispārēji un nozarspecifiski ienākumu stabilizācijas instrumenti, kas ir saistīti ar ienākumu zaudējumiem. |
Pamatojums
Ja minētos maksājumus finansētu ELFLA, būtu atbilstoši jāpalielina tam piešķirtais finansējums.
19. grozījums
56. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
KLP stratēģiskā plāna izstrādes gaitā dalībvalstīm būtu jāanalizē sava specifiskā situācija un vajadzības, jānosaka ar KLP mērķu sasniegšanu saistītie mērķrādītāji un jāizstrādā šo mērķrādītāju izpildei vajadzīgās intervences, kas vienlaikus ir atbilstošas valsts un konkrētajam reģionālajam kontekstam; tas attiecas arī uz LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem. Šādam procesam būtu jāveicina lielāka subsidiaritāte vienotā Savienības satvarā un vienlaikus būtu nodrošināta vispārējo Savienības tiesību principu un KLP mērķu ievērošana. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, kādiem jābūt KLP stratēģisko plānu strukturālajiem un saturiskajiem elementiem. |
KLP stratēģiskā plāna izstrādes gaitā dalībvalstīm , paredzot savu lauku attīstības plānu izstrādi vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī, būtu jāanalizē sava specifiskā situācija un vajadzības, jānosaka ar KLP mērķu sasniegšanu saistītie mērķrādītāji un jāizstrādā šo mērķrādītāju izpildei vajadzīgās intervences, kas vienlaikus ir atbilstošas valsts un konkrētajam reģionālajam kontekstam; tas attiecas arī uz LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem un mazāk attīstītajiem reģioniem, kas norādīti LESD 174. panta trešajā daļā . Šādam procesam būtu jāveicina lielāka subsidiaritāte vienotā Savienības satvarā un vienlaikus būtu nodrošināta vispārējo Savienības tiesību principu un KLP mērķu ievērošana. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, kādiem jābūt KLP stratēģisko plānu strukturālajiem un saturiskajiem elementiem. |
Pamatojums
Lai gan pastāv iespēja, ka atsevišķi stratēģisko plānu elementi varētu tikt izstrādāti reģionālajā līmenī, nav zināms, kādus apmērus var sasniegt šāda potenciālā reģionalizācija. Vismaz attiecībā uz tālākajiem reģioniem regulā vajadzētu noteikt, ka lauku attīstības programmas ir jāizstrādā piemērotā līmenī. Izstrādājot KLP stratēģiskos plānus un plānojot intervences atbilstīgi īpašiem valsts un reģionālajiem apstākļiem, dalībvalstīm jāņem vērā LESD 174. pantā norādītie mazāk attīstītie reģioni, piemēram, salas, pārrobežu un kalnu reģioni.
20. grozījums
4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||
KLP stratēģiskajos plānos formulējamās definīcijas |
KLP stratēģiskajos plānos formulējamās definīcijas |
||||||||
1. Dalībvalstis savos KLP stratēģiskajos plānos definē, kas ir lauksaimnieciska darbība, lauksaimniecības platība, atbalsttiesīgs hektārs, īstens lauksaimnieks un gados jauns lauksaimnieks: |
1. Dalībvalstis savos KLP stratēģiskajos plānos definē, kas ir lauksaimnieciska darbība, lauksaimniecības platība, atbalsttiesīgs hektārs, īstens lauksaimnieks un gados jauns lauksaimnieks: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Pamatojums
Tiek ierosināts saglabāt Omnibus regulas pašreizējo redakciju, kurā tiek ņemtas vērā tādas Vidusjūras reģiona ganību īpatnības kā dehesas un mežainas ganības kalnu apvidos.
21. grozījums
4. panta 1. punkta d) apakšpunkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
“īstenu lauksaimnieku” definē tā, lai atbalstu nepiešķirtu personām, kuru lauksaimnieciskā darbība ir maznozīmīga daļa no šo personu vispārējās saimnieciskās darbības vai kuru galvenā darījumdarbība nav lauksaimnieciska, bet arī tā, lai no atbalsta neizslēgtu daudznozaru lauksaimniekus. Šī definīcija, pamatojoties uz tādiem nosacījumiem kā, piemēram, ienākumu pārbaudes, darbaspēka izlietojums saimniecībā , uzņēmējsabiedrības mērķis un/vai atrašanās reģistros, ļauj noteikt, kādus lauksaimniekus neuzskata par īsteniem; |
“īstenu lauksaimnieku” definē tā, lai atbalstu nepiešķirtu personām, kuru lauksaimnieciskā darbība ir maznozīmīga daļa no šo personu vispārējās saimnieciskās darbības vai kuru galvenā darījumdarbība nav lauksaimnieciska, bet arī tā, lai no atbalsta neizslēgtu daudznozaru lauksaimniekus. Šī definīcija, pamatojoties uz tādiem nosacījumiem kā, piemēram, ar lauksaimniecisko ražošanu saistītā ienākumu daļa, uzņēmējsabiedrības mērķis un/vai atrašanās reģistros, ļauj noteikt, kādus lauksaimniekus neuzskata par īsteniem; Definīcijā jebkurā gadījumā ir jāsaglabā tāds Eiropas Savienības ģimenes lauku saimniecības modelis ar individuālas vai kolektīvas saimniekošanas pazīmēm, kurā lauksaimnieks strādā un pārtiek tieši no lauksaimnieciskas darbības, un vajadzības gadījumā var ņemt vērā LESD 349. pantā definēto reģionu īpatnības. |
Pamatojums
Attiecībā uz mazajiem lauksaimniekiem ienākumu ņemšana vērā varētu būt izslēdzoša. Lauksaimniecības ienākumu daļas ņemšana vērā ļauj labāk diferencēt īstenos lauksaimniekus. Ir jāapstiprina Eiropas ģimenes lauku saimniecības modelis.
22. grozījums
5. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
ELGF un ELFLA atbalstu sniedz, lai lauksaimniecība, nodrošinājums ar pārtiku un lauku apvidi attīstītos ilgtspējīgākā veidā, un šis atbalsts palīdz sasniegt šādus vispārīgos mērķus: |
ELGF un ELFLA atbalstu sniedz, lai lauksaimniecība, nodrošinājums ar pārtiku un lauku apvidi attīstītos ilgtspējīgākā veidā, un šis atbalsts palīdz sasniegt šādus vispārīgos mērķus: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Šos mērķus papildina horizontālais mērķis – ar zināšanām, inovāciju un digitalizēšanu modernizēt lauksaimniecību un lauku apvidus, veicinot jaunā apgūšanu, kopīgošanu un tālāku izplatīšanu. |
Šos mērķus papildina horizontālais mērķis – ar zināšanām, inovāciju un digitalizēšanu modernizēt lauksaimniecību un lauku apvidus, veicinot jaunā apgūšanu, kopīgošanu un tālāku izplatīšanu. Jāsekmē arī attiecības starp dažādiem pārtikas vērtības veidošanas ķēdes dalībniekiem, nostiprinot to līgumattiecības un pārredzamību, kā arī izmantojot tādus instrumentus kā standartizēti cenu un ražošanas izmaksu novērošanas centri. |
Pamatojums
Kopējā lauksaimniecības politikā ir jāievēro LESD 39. pants, īpaša uzmanība jāpievērš lauku apvidiem, kurus skar iedzīvotāju skaita samazināšanās, un jāuzlabo pārtikas piegādes ķēžu darbība.
23. grozījums
6.1. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Konkrētie mērķi |
Konkrētie mērķi |
||||
1. Vispārīgo mērķu sasniegšanu tuvina ar šādu konkrētu mērķu starpniecību: |
1. Vispārīgo mērķu sasniegšanu tuvina ar šādu konkrētu mērķu starpniecību: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
24. grozījums
8. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Dalībvalstis, kad tās saskaņā ar šajā nodaļā iekļautajām kopējām prasībām nosaka šīs sadaļas II, III un IV nodaļā aprakstītajiem intervenču veidiem atbilstošas intervences, cenšas sasniegt II sadaļā izklāstītos mērķus. |
Dalībvalstis un reģionu vadošās iestādes , kad tās saskaņā ar šajā nodaļā iekļautajām kopējām prasībām nosaka šīs sadaļas II, III un IV nodaļā aprakstītajiem intervenču veidiem atbilstošas intervences, cenšas sasniegt II sadaļā izklāstītos mērķus. |
Pamatojums
Eiropas reģionu loma KLP pārvaldībā un īstenošanā ir jāsaglabā un jānostiprina, lai pielāgotu politiskās izvēles konkrētām teritoriālajām un nozaru iezīmēm.
25. grozījums
9. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Sava KLP stratēģiskā plāna intervences dalībvalstis veido saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un vispārējiem Savienības tiesību principiem. |
Ņemot vērā, ka kopējā lauksaimniecības politika ir lauksaimniecības pārtikas nozares ekonomikas un Savienības lauku vides ekonomiskās un sociālās struktūras pamats, s ava KLP stratēģiskā plāna intervences dalībvalstis un reģionu vadošās iestādes veido saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un vispārējiem Savienības tiesību principiem , jo īpaši subsidiaritātes principu . |
Dalībvalstis nodrošina, lai intervences būtu izveidotas, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, būtu saderīgas ar iekšējo tirgu un nekropļotu konkurenci. Dalībvalstis izveido tiesisko regulējumu, kurš Savienības atbalsta piešķiršanu saņēmējiem regulē atbilstīgi KLP stratēģiskajam plānam un saskaņā ar šīs regulas un Regulas (ES) [HzR] principiem un prasībām. |
Dalībvalstis nodrošina, lai intervences būtu izveidotas, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, būtu saderīgas ar iekšējo tirgu un nekropļotu konkurenci. Dalībvalstis izveido tiesisko regulējumu, kurš Savienības atbalsta piešķiršanu saņēmējiem regulē atbilstīgi KLP stratēģiskajam plānam un saskaņā ar šīs regulas un Regulas (ES) [HzR] principiem un prasībām. |
Pamatojums
Ir jāiekļauj atsauce uz kopējās lauksaimniecības politikas pamatu un to, ka dalībvalstīm tā jāīsteno, ievērojot saderību ar iekšējo tirgu un neizkropļojot konkurenci.
26. grozījums
11. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||||
Savos KLP stratēģiskajos plānos dalībvalstis iekļauj nosacījumu sistēmu, ar kuru saskaņā šīs sadaļas II nodaļā paredzēto tiešo maksājumu vai 65., 66. un 67. pantā paredzēto ikgadējo piemaksu saņēmējus administratīvi soda tad, ja tie neievēro III pielikumā minētās Savienības tiesību aktos noteiktās pārvaldības prasības un KLP stratēģiskajā plānā noteiktos III pielikumā minētos laba zemes lauksaimnieciskā un vidiskā stāvokļa standartus šādās konkrētās jomās: |
Savos KLP stratēģiskajos plānos dalībvalstis iekļauj nosacījumu sistēmu, ar kuru saskaņā šīs sadaļas II nodaļā paredzēto tiešo maksājumu vai 65., 66. un 67. pantā paredzēto ikgadējo piemaksu saņēmējus administratīvi soda tad, ja tie neievēro III pielikumā minētās Savienības tiesību aktos noteiktās pārvaldības prasības un KLP stratēģiskajā plānā noteiktos III pielikumā minētos laba zemes lauksaimnieciskā un vidiskā stāvokļa standartus šādās konkrētās jomās: |
||||||||||||||
|
|
Pamatojums
Ir svarīgi, lai lauku saimniecības, kas saņem KLP publiskos līdzekļus, ievērotu tajās nodarbināto darba ņēmēju sociālās tiesības.
27. grozījums
12. panta 3. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Dalībvalstis izveido sistēmu, ar kuru ieinteresētajiem saņēmējiem nodrošina III pielikumā attiecībā uz barības vielām minēto Lauku saimniecības ilgtspējas rīku ar minimālo saturu un funkcijām, kas noteiktas minētajā pielikumā. Komisija var dalībvalstīm palīdzēt ar šā rīka un ar datu glabāšanas un apstrādes pakalpojumu prasību izstrādi . |
Dalībvalstis izveido sistēmu, ar kuru ieinteresētajiem saņēmējiem nodrošina III pielikumā attiecībā uz barības vielām minēto Lauku saimniecības ilgtspējas rīku ar minimālo saturu un funkcijām, kas noteiktas minētajā pielikumā. Komisija var dalībvalstīm palīdzēt ar šā rīka izstrādi. Datu glabāšanas, apstrādes un aizsardzības pakalpojumu prasībām ir jānodrošina, ka lauksaimnieks pārvalda barības vielas . |
Pamatojums
Augsnes auglību vairāk nosaka labas agronomiskās prakses ievērošana, kas nodrošina labu augsnes bioloģisko stāvokli, nevis digitalizēta barības vielu reģistrācija. Lauksaimniekiem ir jāsaglabā kontrole pār barības vielām savā saimniecībā, ievērojot tiesību aktus.
28. grozījums
12. panta 4. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 138. pantu pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus par laba lauksaimnieciskā un vidiskā stāvokļa noteikumiem, tostarp noteikt III pielikumā minētās ilggadīgo zālāju īpatsvara saglabāšanas sistēmas (LLVS 1) elementus, proti, atskaites gadu un pārveidojumu proporciju, kā arī noteikt attiecībā uz barības vielām izstrādātā Lauku saimniecības ilgtspējas rīka formātu un šo rīku papildinošo elementu un funkciju minimumu. |
|
Pamatojums
Labam lauksaimnieciskajam un vidiskajam stāvoklim ir jābūt regulu, nevis deleģēto aktu darbības jomā.
29. grozījums
13. panta 4. punkts (d)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
70. pantā minēto riska pārvaldību; |
70. pantā minēto riska pārvaldību un riska novēršanu ; |
Pamatojums
Riska novēršana, izmantojot agroekoloģijas praksi un saimniecību un teritoriju specializācijas atcelšanu, palielinās lauku saimniecību noturību pret klimata un sanitārajiem riskiem. Ar dārgu riska pārvaldību vien nepietiks, lai saimniecībām garantētu drošību.
30. grozījums
15. panta 4. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai nodrošinātu līdzekļu pareizu sadali atbalsttiesīgajiem saņēmējiem, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 138. pantu pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus, ar kuriem nosaka saskaņotu pamatu, ko piemērot 1. punktā noteiktā maksājumu samazinājuma aprēķināšanā. |
|
Pamatojums
Tiešo maksājumu sadalei ir jābūt regulu, nevis deleģēto aktu darbības jomā.
31. grozījums
24. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Izņemot faktisku vai paredzamu mantošanu, maksājumtiesības nodod vienīgi īsteniem lauksaimniekiem. |
Izņemot faktisku vai paredzamu mantošanu, maksājumtiesības nodod vienīgi īsteniem lauksaimniekiem un tās paliek saistītas ar zemi . |
Pamatojums
Nav attaisnojams, ka var tirgot publisko subsīdiju tiesības bez saiknes ar lauksaimniecības zemju iegādi vai īri.
32. grozījums
25. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Maksājumus pašu dalībvalstu definētiem mazajiem lauksaimniekiem dalībvalstis drīkst piešķirt fiksētas summas veidā, tādējādi aizstājot šajā iedaļā un šīs nodaļas 3. iedaļā paredzētos tiešos maksājumus. Atbilstošo intervenci savā KLP stratēģiskajā plānā dalībvalstis izstrādā kā tādu, kas lauksaimniekiem ir fakultatīva. |
Maksājumus pašu dalībvalstu definētiem mazajiem lauksaimniekiem dalībvalstis piešķir fiksētas summas veidā, tādējādi aizstājot šajā iedaļā un šīs nodaļas 3. iedaļā paredzētos tiešos maksājumus. Šādas fiksētas summas apmēru nosaka pietiekamā līmenī, lai šādām saimniecībām nodrošinātu stabilitāti ilgtermiņā. Dalībvalstis paredz kritērijus mazo lauksaimnieku noteikšanai un atbilstošo intervenci savā KLP stratēģiskajā plānā izstrādā kā tādu, kas lauksaimniekiem ir fakultatīva. |
Pamatojums
Tā dēvētajām mazajām lauku saimniecībām ir reāla nozīme nodarbinātības un dinamikas saglabāšanā un teritoriju uzturēšanā. Šim noteikumam jābūt obligātam arī dalībvalstīm.
33. grozījums
28. panta 6. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Ekoshēmu atbalstu paredz par atbalsttiesīgu hektāru piešķirama ikgadēja maksājuma veidā, proti, vai nu kā |
Ekoshēmu atbalstu paredz par atbalsttiesīgu hektāru piešķirama ikgadēja maksājuma veidā, proti, vai nu kā |
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
Lai motivētu lauksaimniekus saglabāt vai izstrādāt videi labvēlīgas prakses, atbalstam ir jābūt lielākam par ražošanas papildizmaksām, kas saistītas ar videi labvēlīgām praksēm.
34. grozījums
29. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
1. Dalībvalstis var piešķirt saistīto ienākumu atbalstu īsteniem lauksaimniekiem, un to dara saskaņā ar šīs apakšiedaļas nosacījumiem un tā, kā dalībvalstis sīkāk precizējušas savā KLP stratēģiskajā plānā. |
1. Dalībvalstis var piešķirt saistīto ienākumu atbalstu īsteniem lauksaimniekiem, un to dara saskaņā ar šīs apakšiedaļas nosacījumiem un tā, kā dalībvalstis sīkāk precizējušas savā KLP stratēģiskajā plānā. |
||||
2. Dalībvalstu intervences 30. pantā uzskaitītajām atbalstāmajām nozarēm un produkcijai vai īpašajiem saimniekošanas veidiem palīdz tādā veidā, ka, uzlabojot konkurētspēju, ilgtspēju vai kvalitāti, ļauj tiem risināt aktuālās problēmas vai grūtības. |
2. Dalībvalstu intervences 30. pantā uzskaitītajām atbalstāmajām nozarēm un produkcijai vai īpašajiem saimniekošanas veidiem palīdz , tiecoties uz šādiem mērķiem:
|
||||
3. Saistīto ienākumu atbalstu paredz par hektāru vai par dzīvnieku piešķirama ikgadēja maksājuma veidā. |
3. Saistīto ienākumu atbalstu paredz par hektāru vai par dzīvnieku piešķirama ikgadēja maksājuma veidā , nosakot tā maksimumu . |
Pamatojums
Saistītais atbalsts jāattiecina uz teritorijām, kurās ir problēmas un arī uz produkciju, kuras ražošanā rodas grūtības. Tam vairāk jābūt vērstam uz ražošanas saglabāšanu, nevis uz tās attīstīšanu, tāpēc arī maksimuma noteikšana katrai saimniecībai ir pamatota.
35. grozījums
30. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Saistīto ienākumu atbalstu drīkst piešķirt tikai šādām nozarēm, kuru produkcijas un īpašo saimniekošanas veidu uzturēšanai ir svarīgi ekonomiski, sociāli vai vidiski iemesli: labība, eļļas augi, proteīnaugi, pākšaugi, lini, kaņepes, rīsi, rieksti, cietes kartupeļi, piens un piena produkti, sēklas, aitas gaļa un kazas gaļa, liellopu un teļa gaļa, olīveļļa, zīdtārpiņi, sausā lopbarība, apiņi, cukurbietes, cukurniedres un cigoriņi, augļi un dārzeņi, īscirtmeta atvasāji un citas nepārtikas kultūras, kas nav kokaugi un ko izmanto tādas produkcijas ražošanai, ar kuru potenciāli varētu aizstāt fosilos materiālus . |
Saistīto ienākumu atbalstu drīkst piešķirt tikai šādām nozarēm, kuru produkcijas un īpašo saimniekošanas veidu uzturēšanai ir svarīgi ekonomiski, sociāli vai vidiski iemesli: labība, eļļas augi, izņemot kultūras, kas paredzētas agrodegvielas ražošanai, proteīnaugi, pākšaugi, lopbarības pākšaugi vai lopbarības pākšaugu un zāles maisījums, zālāji, lini, kaņepes, rīsi, rieksti, piens un piena produkti, sēklas, aitas gaļa un kazas gaļa, liellopu un teļa gaļa, cūkgaļa, mājputni, olīveļļa, zīdtārpiņi, sausā lopbarība, apiņi, cukurniedres un cigoriņi, augļi un dārzeņi un īscirtmeta atvasāji , kas iekļauti apstrādātajos zemesgabalos . |
Pamatojums
Saistītais atbalsts jāpiešķir visiem pākšaugiem. Tas jāattiecina arī uz cūkgaļu un mājputniem, bet ne kultūrām, kas paredzētas agrodegvielas ražošanai.
36. grozījums
40. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Obligātās un fakultatīvās nozariskās intervences |
Obligātās un fakultatīvās nozariskās intervences |
1. Visām dalībvalstīm obligātas ir nozariskās intervences 39. panta a) punktā minētajā augļu un dārzeņu nozarē un 39. panta b) punktā minētajā biškopības produktu nozarē. |
1. Visām dalībvalstīm obligātas ir nozariskās intervences 39. panta a) punktā minētajā augļu un dārzeņu nozarē un 39. panta b) punktā minētajā biškopības produktu nozarē. |
2. Nozariskās intervences 39. panta c) punktā minētajā vīna nozarē obligātas ir V pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm. |
2. Nozariskās intervences 39. panta c) punktā minētajā vīna nozarē obligātas ir V pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm. |
3. Dalībvalstis savā KLP stratēģiskajā plānā var izvēlēties, vai īstenot nozariskās intervences 39. panta d), e) un f) punktā minētajās nozarēs. |
3. Dalībvalstis savā KLP stratēģiskajā plānā var izvēlēties, vai īstenot nozariskās intervences 39. panta d), e) un f) punktā minētajās nozarēs. |
4. 82. panta 3. punktā minētā dalībvalsts ar 39. panta f) punktu saistīto nozarisko intervenci attiecībā uz apiņu nozari drīkst īstenot tikai tad, ja šī dalībvalsts savā KLP stratēģiskajā plānā ir izvēlējusies neīstenot nozarisko intervenci 39. panta d) punktā minētajā nozarē. |
4. 82. panta 3. punktā minētā dalībvalsts ar 39. panta f) punktu saistīto nozarisko intervenci attiecībā uz apiņu nozari drīkst īstenot tikai tad, ja šī dalībvalsts savā KLP stratēģiskajā plānā ir izvēlējusies neīstenot nozarisko intervenci 39. panta d) punktā minētajā nozarē. |
5. 82. panta 4. punktā minētās dalībvalstis ar 39. panta f) punktu saistīto nozarisko intervenci attiecībā uz olīveļļas un galda olīvu nozari drīkst īstenot tikai tad, ja šīs dalībvalstis katra savā KLP stratēģiskajā plānā ir izvēlējušās neīstenot nozarisko intervenci 39. panta e) punktā minētajā nozarē. |
5. 82. panta 4. punktā minētās dalībvalstis ar 39. panta f) punktu saistīto nozarisko intervenci attiecībā uz olīveļļas un galda olīvu nozari drīkst īstenot tikai tad, ja šīs dalībvalstis katra savā KLP stratēģiskajā plānā ir izvēlējušās neīstenot nozarisko intervenci 39. panta e) punktā minētajā nozarē. |
|
6. Dalībvalstis savos stratēģiskajos plānos var iekļaut intervences krīžu novēršanai un riska pārvaldībai jebkurā nozarē, lai novērstu un risinātu krīzes situācijas nozarē; šie mērķi atbilst 6. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā norādītajiem konkrētajiem mērķiem. Šīs intervences atvieglo ražotāju organizāciju, starpnozaru organizāciju un kooperatīvu dalību sistēmā. |
|
7. Izmantojot kopīgas pamatnostādnes, kas piemērojamas visā Eiropas Savienībā, dalībvalstis savos stratēģiskajos plānos paredz tādus instrumentus kā standartizēti cenu un ražošanas izmaksu novērošanas centri, kas ļauj iegūt informāciju par tirgu attīstību. |
Pamatojums
Risku novēršanas un pārvaldības intervencēm ir jābūt pieejamām visās nozarēs. Tādu instrumentu kā, piemēram, standartizētu cenu un ražošanas izmaksu novērošanas centru, ieviešana vajadzības gadījumā ļaus saņemt brīdinājuma signālus par lauksaimniecības tirgu attīstību.
37. grozījums
43. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Attiecībā uz 42. panta a)–h) punktā nospraustajiem mērķiem dalībvalstis savā KLP stratēģiskajā plānā izvēlas vienu vai vairākus no šādiem intervences veidiem: |
Attiecībā uz 42. panta a)–h) punktā nospraustajiem mērķiem dalībvalstis savā KLP stratēģiskajā plānā izvēlas vienu vai vairākus no šādiem intervences veidiem: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
Lauksaimnieku un iedzīvotāju veselības nolūkā ir būtiski jāsamazina pesticīdu izmantošana. Ģenētisko resursu daudzveidība ir izturētspējas ķīla.
38. grozījums
49. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Biškopības produktu nozariskās intervences veidi un Savienības finansiālā palīdzība (..) |
Biškopības produktu nozariskās intervences veidi un Savienības finansiālā palīdzība (..) |
2. Dalībvalstis savos KLP stratēģiskajos plānos pamato, kāpēc tās izvēlējušās konkrētus mērķus un intervences veidus. Katram izvēlētajam intervences veidam dalībvalstis nosaka atbilstošās intervences. (..) |
2. Dalībvalstis savos KLP stratēģiskajos plānos pamato, kāpēc tās izvēlējušās konkrētus mērķus un intervences veidus. Katram izvēlētajam intervences veidam dalībvalstis nosaka atbilstošās intervences. (..) |
4. Savienības finansiālā palīdzība par 2. punktā minētajām intervencēm nepārsniedz 50 % no attiecīgajiem izdevumiem. Atlikušo izdevumu daļu sedz dalībvalstis. (..) |
4. Savienības finansiālā palīdzība par 2. punktā minētajām intervencēm nepārsniedz 50 % no attiecīgajiem izdevumiem. Izņēmums ir tālākie reģioni, kuros šī maksimālā robeža ir 85 %. Atlikušo izdevumu daļu sedz dalībvalstis. (..) |
Pamatojums
Ja tālākajos reģionos salīdzinājumā ar iepriekšējiem plānošanas posmiem tiktu samazināts Eiropas Savienības nodrošinātais līdzfinansējuma līmenis, varētu tikt apdraudēta lauku attīstības programmu izpilde un būtu jādubulto pašu finansējums, kas tiem jāiegulda ES projektos.
39. grozījums
52. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Vīna nozariskās intervences veidi |
Vīna nozariskās intervences veidi |
||||
Attiecībā uz katru no 51. panta piedāvājuma izraudzīto mērķi dalībvalstis saviem KLP stratēģiskajiem plāniem atlasa vienu vai vairākus no šādiem intervences veidiem: |
Attiecībā uz katru no 51. panta piedāvājuma izraudzīto mērķi dalībvalstis saviem KLP stratēģiskajiem plāniem atlasa vienu vai vairākus no šādiem intervences veidiem: |
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
Vīnkopība ir viens no ražošanas veidiem, kas patērē visvairāk pesticīdu, un to lietošana ir steidzami jāsamazina.
40. grozījums
64. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Lauku attīstības intervences |
Lauku attīstības intervences |
||||
Šajā nodaļā paredzētās intervences aptver šādas jomas: |
Šajā nodaļā paredzētās intervences aptver šādas jomas: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
41. grozījums
65. panta 6. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Dalībvalstis saņēmējiem kompensē minēto saistību pildīšanas rezultātā radušās izmaksas un negūtos ienākumus. Vajadzības gadījumā tās var segt arī darījuma izmaksas. Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis atbalstu var piešķirt kā vienotas likmes maksājumu vai kā vienreizēju maksājumu par vienību. Maksājumus piešķir reizi gadā. |
Dalībvalstis saņēmējiem kompensē vairāk nekā minēto saistību pildīšanas rezultātā radušās izmaksas un negūtos ienākumus. Vajadzības gadījumā tās var segt arī darījuma izmaksas. Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis atbalstu var piešķirt kā vienotas likmes maksājumu vai kā vienreizēju maksājumu par vienību. Maksājumus piešķir reizi gadā. |
Pamatojums
Lai veicinātu ražošanas sistēmu plašu pāreju uz izturētspējīgākiem ražošanas veidiem, ir vajadzīgs stimulējošs atbalsts, neierobežojot maksājumu par labu praksi tikai negūtās peļņas segšanai.
42. grozījums
68. panta 2. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Šā veida intervencē dalībvalstis maksājumus drīkst piešķirt tikai par materiālām un/vai nemateriālām investīcijām, kuras palīdz sasniegt 6. pantā nosauktos konkrētos mērķus. Mežsaimniecības nozarē atbalstu piešķir, pamatojoties uz meža apsaimniekošanas plānu vai līdzvērtīgu instrumentu. |
Šā veida intervencē dalībvalstis maksājumus drīkst piešķirt tikai par materiālām un/vai nemateriālām investīcijām, kuras palīdz sasniegt 6. pantā nosauktos konkrētos mērķus. Mežsaimniecības nozarē atbalstu piešķir, pamatojoties uz meža apsaimniekošanas plānu vai līdzvērtīgu instrumentu. Atbalsta piešķiršana ir atkarīga no iepriekš noteiktās (ex ante) ietekmes uz vidi, kas izriet no ietekmes uz vidi novērtējuma. |
Pamatojums
Publiskos līdzekļus nevar izmantot investīcijām, kas nelabvēlīgi ietekmētu vidi. Lai nepieļautu, ka saņēmējiem ir jāatmaksā līdzekļi, jo ir izrādījies, ka ietekme uz vidi ir lielāka, nekā sākotnēji bija paredzēts (ex post), nosacījumu sistēmu vajadzētu piemērot ex ante.
43. grozījums
68. panta 3. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Dalībvalstis izveido to investīciju un izdevumu kategoriju sarakstu, kuras ir neattiecināmas; sarakstā iekļauj vismaz šādus elementus: |
Dalībvalstis izveido to investīciju un izdevumu kategoriju sarakstu, kuras ir neattiecināmas; sarakstā iekļauj vismaz šādus elementus: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
Ir svarīgi, ka attiecināmas ir arī investīcijas lielās infrastruktūrās, kas ir daļa no reģionālās attīstības stratēģijas.
44. grozījums
71. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
LEADER 1. Dalībvalstis piešķir atbalstu LEADER iniciatīvai, kas Regulas (ES) [KNR] 25. pantā saukta par sabiedrības virzītu vietējo attīstību. Dalībvalstis, izmantojot ELFLA, var piešķirt atbalstu darbībām, kuras veicina viena vai vairāku 6. pantā noteikto mērķu īstenošanu pat ārpus IV nodaļas 1. iedaļā paredzētajām iespējām. Lēmums, ar ko apstiprina vietējās attīstības stratēģiju, attiecas arī uz tajā ietvertajām darbībām. |
Pamatojums
Leader iniciatīvu, kurai piešķirti 5 % no ELFLA līdzekļiem, var efektīvāk īstenot, ja ir izstrādāti elastīgāki un autonomāki noteikumi, kas neietilpst valsts stratēģiskajā plānā (reģionālie darbības plāni).
45. grozījums
71. panta 1. un 5. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
1. Dalībvalstis var piešķirt atbalstu par sadarbību, kuras gaitā sagatavo un īsteno darbības grupu projektus, ko paredz 114. pantā minētā Eiropas inovācijas partnerība “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” un LEADER, kas Regulas (ES) [CPR] 25. pantā saukta par sabiedrības virzītu vietējo attīstību, un lai veicinātu dalību kvalitātes shēmās, ražotāju organizācijās vai ražotāju grupās vai veicinātu citas sadarbības formas; atbalstu piešķir saskaņā ar šā panta nosacījumiem un tā, kā dalībvalstis sīkāk precizējušas savā KLP stratēģiskajā plānā. (..) |
1. Dalībvalstis var piešķirt atbalstu par sadarbību, kuras gaitā sagatavo un īsteno darbības grupu projektus, ko paredz 114. pantā minētā Eiropas inovācijas partnerība “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” un LEADER, kas saukta par vietējo attīstību, un lai veicinātu dalību kvalitātes shēmās, ražotāju organizācijās vai ražotāju grupās vai veicinātu citas sadarbības formas; atbalstu piešķir saskaņā ar šā panta nosacījumiem un tā, kā dalībvalstis sīkāk precizējušas savā KLP stratēģiskajā plānā. (..) |
5. Ja atbalstu izmaksā kā kopēju summu, dalībvalstis nodrošina, lai tiktu ievēroti Savienības noteikumi un prasības par līdzīga veida rīcību, kuru aptver cita veida intervences. Šo punktu nepiemēro attiecībā uz LEADER, kas Regulas (ES) [CPR] 25. pantā saukta par sabiedrības virzītu vietējo attīstību. |
5. Ja atbalstu izmaksā kā kopēju summu, dalībvalstis nodrošina, lai tiktu ievēroti Savienības noteikumi un prasības par līdzīga veida rīcību, kuru aptver cita veida intervences. |
Pamatojums
Leader iniciatīvu, kurai piešķirti 5 % no ELFLA līdzekļiem, var efektīvāk īstenot, ja ir izstrādāti elastīgāki un autonomāki noteikumi, kas neietilpst valsts stratēģiskajā plānā (reģionālie darbības plāni).
46. grozījums
74. panta 5. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Finanšu instrumenta attiecināmie izdevumi ir KLP stratēģiskā plāna ieguldījuma kopsumma, kas ar finanšu instrumenta starpniecību attiecināmības perioda laikā izmaksāta vai – garantiju gadījumā – saskaņā ar garantijas līgumu rezervēta attiecībā uz: |
Finanšu instrumenta attiecināmie izdevumi ir KLP stratēģiskā plāna ieguldījuma kopsumma, kas ar finanšu instrumenta starpniecību attiecināmības perioda laikā izmaksāta vai – garantiju gadījumā – saskaņā ar garantijas līgumu rezervēta attiecībā uz: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Šā punkta b) apakšpunkta vajadzībām multiplikatora koeficientu nosaka piesardzīgā ex ante [provizoriskā] riska novērtējumā un saskaņo attiecīgajā finansēšanas nolīgumā. Ja tirgus apstākļu izmaiņas to prasa, multiplikatora koeficientu var pārskatīt. Šādai pārskatīšanai nav atpakaļejoša spēka. |
Šā punkta b) apakšpunkta vajadzībām multiplikatora koeficientu nosaka piesardzīgā ex ante [provizoriskā] riska novērtējumā un saskaņo attiecīgajā finansēšanas nolīgumā. Ja tirgus apstākļu izmaiņas to prasa, multiplikatora koeficientu var pārskatīt. Šādai pārskatīšanai nav atpakaļejoša spēka. |
||||
Šā punkta d) apakšpunkta vajadzībām pārvaldības maksas tiek noteiktas, pamatojoties uz paveikto. Ja līdzdalības fondu un/vai īpašos fondus īstenojošās struktūras atbilstoši Regulas (ES) [CPR] 53. panta 3. punktam tiek izraudzītas līguma tiešas piešķiršanas kārtībā, šo struktūru pārvaldības izmaksu un tām maksāto pārvaldības maksu summas, kuras var deklarēt par attiecināmiem izdevumiem, nepārsniedz noteiktu slieksni, proti, drīkst būt [līdz 5 %] no KLP stratēģisko plānu iemaksu kopsummas, kas galasaņēmējiem izmaksāta aizdevumos, pašu kapitāla vai kvazikapitāla investīcijās vai rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem. |
Šā punkta d) apakšpunkta vajadzībām pārvaldības maksas tiek noteiktas, pamatojoties uz paveikto. Ja līdzdalības fondu un/vai īpašos fondus īstenojošās struktūras atbilstoši Regulas (ES) [CPR] 53. panta 3. punktam tiek izraudzītas līguma tiešas piešķiršanas kārtībā, šo struktūru pārvaldības izmaksu un tām maksāto pārvaldības maksu summas, kuras var deklarēt par attiecināmiem izdevumiem, nepārsniedz noteiktu slieksni, proti, drīkst būt [līdz 5 %] no KLP stratēģisko plānu iemaksu kopsummas, kas galasaņēmējiem izmaksāta aizdevumos, pašu kapitāla vai kvazikapitāla investīcijās vai rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem. |
||||
Šo slieksni nepiemēro, ja finanšu instrumentus īstenojošās struktūras tiek izraudzītas piedāvājumu konkursa kārtībā saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un piedāvājumu konkursā ir paredzēts, ka sagaidāmās pārvaldības izmaksas un maksas varētu būt lielākas. Ja galasaņēmējiem prasa segt administrēšanas maksu vai tās daļu, to neuzrāda kā attiecināmos izdevumus. |
Šo slieksni nepiemēro, ja finanšu instrumentus īstenojošās struktūras tiek izraudzītas piedāvājumu konkursa kārtībā saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un piedāvājumu konkursā ir paredzēts, ka sagaidāmās pārvaldības izmaksas un maksas varētu būt lielākas. Ja galasaņēmējiem prasa segt administrēšanas maksu vai tās daļu, to neuzrāda kā attiecināmos izdevumus. |
Pamatojums
Ir jāparedz iespēja izmantot finanšu instrumentus, lai piesaistītu apgrozāmo kapitālu nelabvēlīgu klimatisko apstākļu vai tirgus krīžu gadījumā.
47. grozījums
85. panta 2. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
ELFLA iemaksu maksimālā likme ir: |
ELFLA iemaksu maksimālā likme ir: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
ELFLA iemaksas minimālā likme ir 20 %. |
|
Pamatojums
Ir jāsaglabā pašreizējās ELFLA līdzfinansējuma likmes. Turklāt ir jāparedz lielāks ELFLA finansējums reģioniem, kuros iedzīvotāju skaita samazināšanās rādītāji ir augstāki nekā Eiropas vidējais rādītājs.
48. grozījums
86. panta 2. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Vismaz 30 % no IX pielikumā norādītās kopējās ELFLA iemaksas KLP stratēģiskajā plānā tiek rezervēti intervencēm, kuras ir par 6. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā nosauktajiem konkrētajiem vidiskajiem un klimatiskajiem mērķiem; izņēmums ir ar 66. pantu pamatotās intervences. |
Vismaz 30 % no IX pielikumā norādītās kopējās ELFLA iemaksas KLP stratēģiskajā plānā tiek rezervēti intervencēm, kuras ir par 6. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā nosauktajiem konkrētajiem vidiskajiem un klimatiskajiem mērķiem; izņēmums ir ar 66. pantu pamatotās intervences , riska pārvaldības rīki (70. pants) un atbalsts investīcijām (68. pants) . |
Pamatojums
Ir jāievēro vides un klimata mērķi.
49. grozījums
86. panta 5. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Šīs regulas III sadaļas II nodaļas 2. iedaļas 1. apakšiedaļā minētajām saistītā ienākumu atbalsta intervencēm atbilstošie indikatīvie finanšu piešķīrumi nepārsniedz 10 % no VII pielikumā norādītajām summām. |
Šīs regulas III sadaļas II nodaļas 2. iedaļas 1. apakšiedaļā minētajām saistītā ienākumu atbalsta intervencēm atbilstošie indikatīvie finanšu piešķīrumi nepārsniedz 13 % no VII pielikumā norādītajām summām. |
Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis, kuras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 53. panta 4. punktu brīvprātīgā saistītā atbalsta vajadzībām ir izmantojušas vairāk nekā 13 % no minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma, drīkst saistītā ienākumu atbalsta vajadzībām izmantot vairāk nekā 10 % no VII pielikumā noteiktās summas. Izmantotais procentuālais daudzums nedrīkst pārsniegt to, kuru Komisija attiecībā uz brīvprātīgo saistīto atbalstu ir apstiprinājusi par 2018. pieprasījumu gadu. |
Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis, kuras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 53. panta 4. punktu brīvprātīgā saistītā atbalsta vajadzībām ir izmantojušas vairāk nekā 13 % no minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma, drīkst saistītā atbalsta vajadzībām izmantot vairāk nekā 13 % no VII pielikumā noteiktās summas. Izmantotais procentuālais daudzums nedrīkst pārsniegt to, kuru Komisija attiecībā uz brīvprātīgo saistīto atbalstu ir apstiprinājusi par 2018. pieprasījumu gadu. |
Pirmajā daļā minēto procentuālo daudzumu var palielināt ne vairāk kā par 2 % ar noteikumu, ka minēto 10 % pārsniegumam atbilstošo summu iedala III sadaļas II nodaļas 2. iedaļas 1. apakšiedaļā paredzētajam atbalstam par proteīnaugiem. |
Pirmajā daļā minēto procentuālo daudzumu var palielināt ne vairāk kā par 2 % ar noteikumu, ka minēto 13 % pārsniegumam atbilstošo summu iedala III sadaļas II nodaļas 2. iedaļas 1. apakšiedaļā paredzētajam atbalstam par proteīnaugiem , jo īpaši pākšaugiem . |
Apstiprinātajā KLP stratēģiskajā plānā iekļautās summas, kuras izriet no pirmās un otrās daļas piemērošanas, ir saistošas. |
Apstiprinātajā KLP stratēģiskajā plānā iekļautās summas, kuras izriet no pirmās un otrās daļas piemērošanas, ir saistošas. |
50. grozījums
86. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
(..) 8. Šīs regulas III sadaļas II nodaļas 3. iedaļas 26. pantā minētajām pārdalošā nodarbinātības atbalsta intervencēm atbilstošie indikatīvie finanšu piešķīrumi ir vismaz 30 % no VII pielikumā norādītajām summām. 9. Šīs regulas III sadaļas II nodaļas 3. iedaļas 28. pantā minētajām klimata un vides programmu intervencēm atbilstošie indikatīvie finanšu piešķīrumi ir vismaz 30 % no VII pielikumā norādītajām summām. 10. Ne vairāk kā 10 % no IX pielikumā norādītās kopējās ELFLA iemaksas KLP stratēģiskajā plānā tiek rezervēti šīs regulas 70. pantā noteiktajiem riska pārvaldības instrumentiem. 11. Ne vairāk kā 10 % no ELFLA līdzekļiem stratēģiskajam plānam tiek rezervēti investīcijām (68. pants). 12. ELFLA finansējums paredz īpašu papildmaksājumu lauku apvidiem ar nelielu iedzīvotāju skaitu. |
Pamatojums
Papildus jautājumiem par problēmām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, jāņem vērā arī viena no lielākajām problēmām lauku apvidos, proti, iedzīvotāju skaita samazināšanās.
51. grozījums
90. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
1. Saistībā ar sava KLP stratēģiskā plāna priekšlikumu, kas minēts 106. panta 1. punktā, dalībvalstis var pieņemt lēmumu: |
1. Saistībā ar sava KLP stratēģiskā plāna priekšlikumu, kas minēts 106. panta 1. punktā, dalībvalstis var pieņemt lēmumu: |
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
Kā norādīts iepriekšējos RK atzinumos, Komiteja iebilst pret šādu iespēju pārvietot piešķīrumus no otrā pīlāra uz pirmo pīlāru, jo tas ir pretrunā lauku teritoriju interesēm.
52. grozījums
91. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
KLP stratēģiskie plāni Lai, īstenojot no ELGF un ELFLA finansētu Savienības atbalstu, sasniegtu 6. pantā nosauktos konkrētos mērķus, dalībvalstis saskaņā ar šo regulu izveido KLP stratēģiskos plānus. |
KLP stratēģiskie plāni Lai, īstenojot no ELGF un ELFLA finansētu Savienības atbalstu, sasniegtu 6. pantā nosauktos konkrētos mērķus, dalībvalstis saskaņā ar šo regulu izveido KLP stratēģiskos plānus. |
Pamatojoties uz 103. panta 2. punktā minēto SVID analīzi un 96. pantā minēto vajadzību novērtējumu, dalībvalstis KLP stratēģiskajos plānos iestrādā saskaņā ar 97. pantu izveidotu intervences stratēģiju, kurā, lai sasniegtu 6. pantā nosauktos konkrētos mērķus, nosaka skaitliskus (arī starpposma) mērķrādītājus. Mērķrādītājus nosaka, izmantojot kopējus rezultātu rādītājus, kas norādīti I pielikumā. |
Pamatojoties uz 103. panta 2. punktā minēto SVID analīzi un 96. pantā minēto vajadzību novērtējumu, dalībvalstis KLP stratēģiskajos plānos iestrādā saskaņā ar 97. pantu izveidotu intervences stratēģiju, kurā, lai sasniegtu 6. pantā nosauktos konkrētos mērķus, nosaka skaitliskus (arī starpposma) mērķrādītājus. Mērķrādītājus nosaka, izmantojot kopējus rezultātu rādītājus, kas norādīti I pielikumā. |
Lai minētos mērķrādītājus sasniegtu, dalībvalstis, pamatodamās uz III sadaļā paredzētajiem intervenču veidiem, nosaka konkrētas intervences . Katrs KLP stratēģiskais plāns aptver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. |
Lai minētos mērķrādītājus sasniegtu, dalībvalstis, pamatodamās uz III sadaļā paredzētajiem intervenču veidiem, nosaka lauku attīstības programmas, kas vismaz tālāko reģionu gadījumā izstrādātas vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī . Katrs KLP stratēģiskais plāns aptver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. |
Pamatojums
Lai izstrādātu un pārvaldītu lauku attīstības programmas, ir jāstiprina reģionālā pieeja atbilstoši subsidiaritātes principam. Stratēģiskais plāns ir jāīsteno ar vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī izstrādātu lauku attīstības plānu palīdzību.
53. grozījums
102. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||
Modernizācija |
Modernizācija |
||||||||
Aprakstot elementus, kas nodrošina 95. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto KLP modernizēšanos, jo īpaši izceļ KLP stratēģiskajā plānā iekļautos lauksaimniecības nozares un KLP modernizēšanos atbalstošos elementus; aprakstā jo īpaši ietver: |
Aprakstot elementus, kas nodrošina 95. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto KLP modernizēšanos un agroekoloģisko pārkārtošanos , jo īpaši izceļ KLP stratēģiskajā plānā iekļautos lauksaimniecības nozares un KLP modernizēšanos atbalstošos elementus; aprakstā jo īpaši ietver: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Pamatojums
Lauku saimniecību modernizēšana ir jāveic agroekoloģiskās pārkārtošanās ietvaros, izmantojot tehnoloģisko un sociālo inovāciju.
54. grozījums
93. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Katra dalībvalsts izveido vienu KLP stratēģisko plānu visai tās teritorijai. Ja dažus KLP stratēģiskā plāna elementus veido reģionālā līmenī, dalībvalsts nodrošina šo elementu saskaņotību un konsekvenci ar valsts līmenī izveidotajiem KLP stratēģiskā plāna elementiem. |
Katra dalībvalsts izveido vienu KLP stratēģisko plānu visai tās teritorijai. Ja dažus KLP stratēģiskā plāna elementus veido reģionālā līmenī vai īsteno ar lauku attīstības reģionālajām programmām , dalībvalsts nodrošina šo elementu saskaņotību un konsekvenci ar valsts līmenī izveidotajiem KLP stratēģiskā plāna elementiem. |
Pamatojums
Skatīt 24. grozījumu.
55. grozījums
95. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
KLP stratēģiskā plāna daļas ir šādas: |
KLP stratēģiskā plāna daļas ir šādas: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
Skatīt 24. grozījumu.
56. grozījums
106. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
KLP stratēģiskā plāna apstiprināšana |
KLP stratēģiskā plāna un attiecīgā gadījumā lauku attīstības reģionālo programmu apstiprināšana |
1. Katra dalībvalsts ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī Komisijai iesniedz KLP stratēģiskā plāna priekšlikumu, kurā ietverta 95. pantā minētā informācija. |
1. Katra dalībvalsts ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī Komisijai iesniedz KLP stratēģiskā plāna priekšlikumu, kurā ietverta 95. pantā minētā informācija. |
2. Komisija novērtē ierosinātos KLP stratēģiskos plānus, pamatojoties uz plānu pilnīgumu, konsekvenci un saskaņotību ar Savienības tiesību aktu vispārējiem principiem, šo regulu un noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un horizontālo regulu, plānu faktisko ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanā, ietekmi uz iekšējā tirgus pareizu darbību un konkurences kropļojumu, administratīvo slogu atbalsta saņēmējiem un pārvaldes iestādēm. Novērtējumā galvenokārt izskata KLP stratēģiskā plāna stratēģijas pietiekamību, attiecīgos konkrētos mērķus, mērķrādītājus, intervences un budžeta līdzekļus, kas vajadzīgi KLP stratēģiskā plāna konkrētajiem mērķiem, kuru izpildes nodrošināšana paredzēta ar ierosināto intervenču komplektu, pamatojoties uz SVID analīzi un ex ante izvērtējumu. |
2. Komisija novērtē ierosinātos KLP stratēģiskos plānus, kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, pamatojoties uz plānu pilnīgumu, konsekvenci un saskaņotību ar Savienības tiesību aktu vispārējiem principiem, šo regulu un noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un horizontālo regulu, plānu faktisko ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanā, ietekmi uz iekšējā tirgus pareizu darbību un konkurences kropļojumu, administratīvo slogu atbalsta saņēmējiem un pārvaldes iestādēm. Novērtējumā galvenokārt izskata KLP stratēģiskā plāna stratēģijas pietiekamību, attiecīgos konkrētos mērķus, mērķrādītājus, intervences un budžeta līdzekļus, kas vajadzīgi KLP stratēģiskā plāna konkrētajiem mērķiem, kuru izpildes nodrošināšana paredzēta ar ierosināto intervenču komplektu, pamatojoties uz SVID analīzi un ex ante izvērtējumu. |
3. Atkarībā no 2. punktā minētā novērtējuma rezultātiem Komisija trīs mēnešu laikā no dienas, kad KLP stratēģiskais plāns ir iesniegts, var dalībvalstij izteikt piezīmes. Dalībvalsts iesniedz Komisijai visu vajadzīgo papildinformāciju un vajadzības gadījumā pārskata ierosināto plānu. |
3. Atkarībā no 2. punktā minētā novērtējuma rezultātiem Komisija trīs mēnešu laikā no dienas, kad KLP stratēģiskais plāns , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, ir iesniegts, var dalībvalstij izteikt piezīmes. Dalībvalsts un reģioni iesniedz Komisijai visu vajadzīgo papildinformāciju un vajadzības gadījumā pārskata ierosināto plānu. |
4. Komisija apstiprina ierosināto KLP stratēģisko plānu, ja tikusi iesniegta visa vajadzīgā informācija un ja Komisija ir pārliecinājusies, ka plāns ir saderīgs ar Savienības tiesību vispārīgajiem principiem, šajā regulā noteiktajām prasībām un noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) [HzR]. |
4. Komisija apstiprina ierosināto KLP stratēģisko plānu, kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, ja tikusi iesniegta visa vajadzīgā informācija un ja Komisija ir pārliecinājusies, ka plāns ir saderīgs ar Savienības tiesību vispārīgajiem principiem, šajā regulā noteiktajām prasībām un noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) [HzR]. |
5. Katru KLP stratēģisko plānu apstiprina ne vēlāk kā astoņus mēnešus pēc tam, kad to iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Apstiprinājums neattiecas uz informāciju, kas minēta 101. panta c) apakšpunktā un KLP stratēģiskā plāna I–IV pielikumos, par kuriem ir runa 95. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā. Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalsts drīkst Komisijai lūgt apstiprināt KLP stratēģisko plānu, kurā nav ietverti visi vajadzīgie elementi. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts norāda, kādas KLP stratēģiskā plāna daļas trūkst, un, lai pierādītu kopējo plāna konsekvenci un saskaņotību, attiecībā uz visu KLP stratēģisko plānu sniedz indikatīvus mērķrādītājus un finanšu plānus, kā minēts 100. pantā. KLP stratēģiskā plāna trūkstoši elementi Komisijai tiek iesniegti kā plāna grozījumi saskaņā ar 107. pantu. |
5. Katru KLP stratēģisko plānu , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, apstiprina ne vēlāk kā astoņus mēnešus pēc tam, kad to iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Apstiprinājums neattiecas uz informāciju, kas minēta 101. panta c) apakšpunktā un KLP stratēģiskā plāna I–IV pielikumos, par kuriem ir runa 95. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā. Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalsts drīkst Komisijai lūgt apstiprināt KLP stratēģisko plānu, kurā nav ietverti visi vajadzīgie elementi. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts norāda, kādas KLP stratēģiskā plāna daļas trūkst, un, lai pierādītu kopējo plāna konsekvenci un saskaņotību, attiecībā uz visu KLP stratēģisko plānu sniedz indikatīvus mērķrādītājus un finanšu plānus, kā minēts 100. pantā. KLP stratēģiskā plāna trūkstoši elementi Komisijai tiek iesniegti kā plāna grozījumi saskaņā ar 107. pantu. |
6. Katru KLP stratēģisko plānu apstiprina ar Komisijas īstenošanas lēmumu, nepiemērojot 139. pantā minēto komitejas procedūru. |
6. Katru KLP stratēģisko plānu , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, apstiprina ar Komisijas īstenošanas lēmumu, nepiemērojot 139. pantā minēto komitejas procedūru. |
7. KLP stratēģisko plānu juridiskas sekas stājas spēkā tikai pēc tam, kad tos apstiprinājusi Komisija. |
7. KLP stratēģisko plānu , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, juridiskas sekas stājas spēkā tikai pēc tam, kad tos apstiprinājusi Komisija. |
Pamatojums
Skatīt 24. grozījumu.
57. grozījums
107. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
KLP stratēģiskā plāna grozīšana |
KLP stratēģiskā plāna un attiecīgā gadījumā lauku attīstības reģionālo programmu grozīšana |
1. Dalībvalstis drīkst iesniegt Komisijai pieprasījumus grozīt savus KLP stratēģiskos plānus. |
1. Dalībvalstis un reģioni drīkst iesniegt Komisijai pieprasījumus grozīt savus KLP stratēģiskos plānus , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas . |
2. KLP stratēģisko plānu grozījuma pieprasījumus pienācīgi pamato un tajos jo īpaši izklāsta plāna izmaiņu paredzamo ietekmi uz 6. panta 1. punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu. Pieprasījumiem pievieno grozītos plānus un attiecīgos atjauninātos pielikumus. |
2. KLP stratēģisko plānu , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, grozījuma pieprasījumus pienācīgi pamato un tajos jo īpaši izklāsta plāna izmaiņu paredzamo ietekmi uz 6. panta 1. punktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu. Pieprasījumiem pievieno grozītos plānus un attiecīgos atjauninātos pielikumus. |
3. Komisija novērtē grozījuma saskanību šo regulu, noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, un Regulu (ES) [HzR], turklāt Komisija novērtē grozījuma faktisko ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanā. |
3. Komisija novērtē grozījuma saskanību šo regulu, noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, un Regulu (ES) [HzR], turklāt Komisija novērtē grozījuma faktisko ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanā. |
4. Komisija apstiprina pieprasīto KLP stratēģiskā plāna grozījumu ar nosacījumu, ka tikusi iesniegta visa vajadzīgā informācija un ka Komisija ir pārliecinājusies, ka grozītais plāns ir saderīgs ar Savienības tiesību vispārīgajiem principiem, šajā regulā noteiktajām prasībām, saskaņā ar šo regulu pieņemtajiem noteikumiem un Regulu (ES) [HzR]. |
4. Komisija apstiprina pieprasīto KLP stratēģiskā plāna , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, grozījumu ar nosacījumu, ka tikusi iesniegta visa vajadzīgā informācija un ka Komisija ir pārliecinājusies, ka grozītais plāns ir saderīgs ar Savienības tiesību vispārīgajiem principiem, šajā regulā noteiktajām prasībām, saskaņā ar šo regulu pieņemtajiem noteikumiem un Regulu (ES) [HzR]. |
5. Komisija var paust apsvērumus 30 darba dienu laikā no KLP stratēģiskā plāna grozījuma pieprasījuma iesniegšanas. Dalībvalsts sniedz Komisijai visu vajadzīgo papildinformāciju. |
5. Komisija var paust apsvērumus 30 darba dienu laikā no KLP stratēģiskā plāna , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, grozījuma pieprasījuma iesniegšanas. Dalībvalsts sniedz Komisijai visu vajadzīgo papildinformāciju. |
6. KLP stratēģiskā plāna grozījuma pieprasījumu apstiprina ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad to iesniegusi dalībvalsts, ar nosacījumu, ka visi Komisijas paustie apsvērumi tikuši pienācīgi ņemti vērā. |
6. KLP stratēģiskā plāna , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, grozījuma pieprasījumu apstiprina ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad to iesniegusi dalībvalsts, ar nosacījumu, ka visi Komisijas paustie apsvērumi tikuši pienācīgi ņemti vērā. |
7. KLP stratēģiskā plāna grozījuma pieprasījumu drīkst iesniegt ne biežāk kā reizi kalendārajā gadā, ja vien Komisija saskaņā ar 109. pantu nav noteikusi izņēmumus. |
7. KLP stratēģiskā plāna , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, grozījuma pieprasījumu drīkst iesniegt ne biežāk kā reizi kalendārajā gadā, ja vien Komisija saskaņā ar 109. pantu nav noteikusi izņēmumus. |
8. Katru KLP stratēģiskā plāna grozījumu apstiprina ar Komisijas īstenošanas lēmumu, nepiemērojot 139. pantā minēto komitejas procedūru. |
8. Katru KLP stratēģiskā plāna , kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, grozījumu apstiprina ar Komisijas īstenošanas lēmumu, nepiemērojot 139. pantā minēto komitejas procedūru. |
9. Neskarot 80. pantu, KLP stratēģisko plānu grozījumu juridiskas sekas stājas spēkā tikai pēc tam, kad tos apstiprinājusi Komisija. |
9. Neskarot 80. pantu, KLP stratēģisko plānu grozījumu juridiskas sekas stājas spēkā tikai pēc tam, kad tos apstiprinājusi Komisija. |
10. Pareizrakstības vai redakcionāli labojumi vai acīmredzamu kļūdu labojumi, kuri neietekmē rīcībpolitikas un intervenču īstenošanu, nav uzskatāmi par grozījumiem, kam nepieciešamas grozījuma pieprasījums. Par šādiem labojumiem dalībvalstis informē Komisiju. |
10. Pareizrakstības vai redakcionāli labojumi vai acīmredzamu kļūdu labojumi, kuri neietekmē rīcībpolitikas un intervenču īstenošanu, nav uzskatāmi par grozījumiem, kam nepieciešamas grozījuma pieprasījums. Par šādiem labojumiem dalībvalstis un reģioni informē Komisiju. |
Pamatojums
Skatīt 24. grozījumu.
58. grozījums
110. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||
1. Dalībvalstis KLP stratēģiskajiem plāniem izraugās vadošo iestādi . |
1. Dalībvalstis KLP stratēģiskā plāna, kas attiecīgā gadījumā ietver lauku attīstības reģionālās programmas, īstenošanai izraugās vienu vai vairākas vadošās iestādes . |
||||||||||||
Dalībvalstis nodrošina, lai attiecīgās pārvaldības un kontroles sistēmas izveidē panāktu skaidru funkciju sadali un nošķīrumu starp vadošo iestādi un citām struktūrām. Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai sistēma darbotos efektīvi visā KLP stratēģiskā plāna darbības laikā. |
Dalībvalstis nodrošina, lai attiecīgās pārvaldības un kontroles sistēmas izveidē panāktu skaidru funkciju sadali un nošķīrumu starp vadošo iestādi un citām struktūrām. Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai sistēma darbotos efektīvi visā KLP stratēģiskā plāna darbības laikā. |
||||||||||||
2. Vadošā iestāde ir atbildīga par KLP stratēģiskā plāna lietderīgu, efektīvu un pareizu pārvaldību. Tā jo īpaši gādā par to, |
2. Vadošās iestādes ir atbildīgas par KLP stratēģiskā plāna lietderīgu, efektīvu un pareizu pārvaldību. Tās jo īpaši gādā par to, |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. Lai pārvaldītu un īstenotu KLP stratēģiskā plāna intervences, dalībvalsts vai vadošā iestāde var izraudzīties vienu vai vairākas starpniekstruktūras, tostarp vietējās iestādes, reģionālās attīstības struktūras vai nevalstiskās organizācijas. |
3. Lai pārvaldītu un īstenotu KLP stratēģiskā plāna intervences, dalībvalsts vai vadošās iestādes var izraudzīties vienu vai vairākas starpniekstruktūras, tostarp vietējās iestādes, reģionālās attīstības struktūras vai nevalstiskās organizācijas. |
||||||||||||
4. Kad daļa uzdevumu ir deleģēta citai struktūrai, vadošā iestāde uzņemas visu atbildību par attiecīgo uzdevumu pārvaldības un īstenošanas efektivitāti un pareizību. Vadošā iestāde nodrošina attiecīgu noteikumu ieviešanu, lai cita struktūra varētu iegūt visus minēto uzdevumu izpildei vajadzīgos datus un informāciju. |
4. Kad daļa uzdevumu ir deleģēta citai struktūrai, vadošā iestāde uzņemas visu atbildību par attiecīgo uzdevumu pārvaldības un īstenošanas efektivitāti un pareizību. Vadošā iestāde nodrošina attiecīgu noteikumu ieviešanu, lai cita struktūra varētu iegūt visus minēto uzdevumu izpildei vajadzīgos datus un informāciju. |
||||||||||||
5. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 138. pantu pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus, ar kuriem 2. punkta j) un k) apakšpunktā minēto informācijas, publicitātes un atpazīstamības prasību īstenošanai paredz sīki izstrādātus noteikumus. |
5. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 138. pantu pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus, ar kuriem 2. punkta j) un k) apakšpunktā minēto informācijas, publicitātes un atpazīstamības prasību īstenošanai paredz sīki izstrādātus noteikumus. |
||||||||||||
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 139. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 139. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
Pamatojums
Skatīt 24. grozījumu.
59. grozījums
111. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai uzraudzītu KLP stratēģiskā plāna īstenošanu, dalībvalsts pirms KLP stratēģiskā plāna iesniegšanas izveido komiteju (turpmāk “uzraudzības komiteja”). |
Lai uzraudzītu KLP stratēģiskā plāna īstenošanu, dalībvalsts un reģionālās vadošās iestādes pirms KLP stratēģiskā plāna iesniegšanas izveido komiteju (turpmāk “uzraudzības komiteja”). |
Pamatojums
Skatīt 24. grozījumu.
60. grozījums
114. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Īstenošanas efektivitātes uzraudzība 1. Dalībvalstis saskaņā ar KLP stratēģisko plānu var noteikt divgadu starpposma rezultātu mērķus, atkāpjoties no šīs regulas 115. panta 1. punkta b) apakšpunkta, un ziņojumos par īstenošanas efektivitāti tos uzraudzīt tikpat bieži kā mērķu īstenošanai paredzētos termiņus. |
Pamatojums
Ir jāizvirza vismaz divgadu starpposma rezultātu rādītāju mērķi.
61. grozījums
Jauns 0. pielikums – Valstu stratēģisko plānu kopējo rezultātu mērķi
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||
|
|
Pamatojums
Ņemot vērā klimata problēmas, līdz 2027. gadam ir būtiski jāsamazina kultūraugu un lopkopības nozarē radītās emisijas. Skaitliskais rādītājs ir iekļauts pielikumā.
62. grozījums
Jauns 0. pielikums – Valstu stratēģisko plānu kopējo rezultātu mērķi
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Vide, pārtika – divas reizes salīdzinājumā ar 2017. gadu palielināt bioloģiskajā lauksaimniecībā izmantojamās zemes platības dalībvalstī vai vismaz 30 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes platības dalībvalstī |
Pamatojums
Lai risinātu vides, sabiedrības veselības un patērētāju pieprasījuma problēmas, kā arī lai samazinātu importa daļu, būtu ievērojami jāpalielina bioloģiskajā lauksaimniecībā izmantojamās zemes platības.
63. grozījums
Jauns 0. pielikums – Valstu stratēģisko plānu kopējo rezultātu mērķi
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Bioloģiskā daudzveidība, veselība – ķīmisko pesticīdu izmantošanas samazināšana dalībvalstīs par vismaz 30 % salīdzinājumā ar 2017. gadu |
Pamatojums
Lai risinātu vides un sabiedrības veselības problēmas, līdz 2027. gadam ievērojami jāsamazina pesticīdu izmantošana.
64. grozījums
Jauns 0. pielikums – Valstu stratēģisko plānu kopējo rezultātu mērķi
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Ūdens – 100 % virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu dalībvalstīs bez izņēmumiem atbilst Nitrātu direktīvas prasībām |
Pamatojums
Runa ir par sabiedrības veselību un dzeramā ūdens pieejamības izmaksām patērētājiem. 1991. gadā pieņemtā Nitrātu direktīva vēl ne visur tiek ievērota. Tas ir jāpanāk līdz 2027. gadam.
65. grozījums
Jauns 0. pielikums – Valstu stratēģisko plānu kopējo rezultātu mērķi
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Dzīvnieku labturība, veselība – pakāpeniski un plānoti samazināt dzīvnieku audzēšanu būros visā Eiropas Savienībā |
Pamatojums
Lai risinātu dzīvnieku labturības, kā arī sabiedrības veselības problēmas (antibiotikas), līdz 2027. gadam ir jāpāriet uz ekstensīvākiem ražošanas veidiem ārpus būriem, kādi jau pastāv.
66. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.1
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Veikuma uzlabošana, izmantojot zināšanas un inovāciju: tādu lauksaimnieku īpatsvars, kas saņem atbalstu konsultācijām, apmācībai, zināšanu apmaiņai vai dalībai darbības grupās, lai uzlabotu ekonomiskā, vidiskā, klimatiskā un resursu veikuma efektivitāti |
Veikuma uzlabošana, izmantojot zināšanas un inovāciju: tādu lauksaimnieku īpatsvars, kas saņem atbalstu konsultācijām, apmācībai, zināšanu apmaiņai vai dalībai darbības grupās, lai uzlabotu ekonomiskā, vidiskā, klimatiskā un resursu veikuma ilgtspēju |
Pamatojums
Resursu ilgtspējīga izmantošana ir svarīga labākai ekonomiskajai un vides produktivitātei vidējā termiņā un ilgtermiņā.
67. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.3
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lauksaimniecības digitalizēšana: tādu lauksaimnieku īpatsvars, kuri KLP ietvaros saņem atbalstu par precīzās lauksaimniecības tehnoloģiju |
Lauksaimniecības modernizēšana un digitalizēšana: tādu lauksaimnieku īpatsvars, kuri KLP ietvaros saņem atbalstu par precīzās lauksaimniecības tehnoloģiju un ekoloģisko vai klimata pāreju |
Pamatojums
Lauku saimniecību digitalizēšana un modernizēšana ir jāīsteno ņemot vērā ekoloģijas un klimata satvaru.
68. grozījums
I pielikums – ES konkrētie mērķi
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Stiprināt orientēšanos uz tirgu un vairot konkurētspēju, tostarp ar lielāku uzsvaru uz pētniecību, tehnoloģijām un digitalizāciju |
Stiprināt orientēšanos uz tirgu un vairot ekonomikas, sociālo, vides un teritoriālo konkurētspēju, tostarp ar lielāku uzsvaru uz pētniecību, tehnoloģijām un digitalizāciju , kā arī ilgtspējīgu ražošanas veidu popularizēšanu ; |
Pamatojums
Vēlamajai konkurētspējai nav tikai ekonomisks raksturs.
69. grozījums
I pielikums – Ietekmes rādītāji I.6
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Saimniecību ražīguma palielināšana: kopējais faktoru ražīgums |
Saimniecību ražīguma , Eiropas uzturdrošības, pārtikas nekaitīguma, saimniecību izturētspējas un teritoriju kohēzijas palielināšana: kopējais faktoru ražīgums , iekļaujot papildu sekas |
70. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.9
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Saimniecību modernizācija: tādu lauksaimnieku īpatsvars, kuri saņem atbalstu ieguldījumiem pārstrukturēšanā un modernizācijā, tostarp resursu efektivitātes uzlabošanā |
Saimniecību modernizācija: tādu lauksaimnieku īpatsvars, kuri saņem atbalstu ieguldījumiem pārstrukturēšanā un modernizācijā, tostarp resursu efektivitātes un ilgtspējas uzlabošanā |
Pamatojums
Lauku saimniecību modernizācija jāīsteno uzlabojot ražošanas sistēmu ilgtspēju.
71. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.13a
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
R.13a. Kultūraugu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana: tādu lauku saimniecību īpatsvars, kuras ir samazinājušas savu sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu izmantošanu vismaz par 50 %. |
Pamatojums
Slāpekļa mēslošanas līdzekļu radītās N2O gāzes emisija ir būtisks emisiju avots (gandrīz 50 % no lauksaimniecībā radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas). Turklāt sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošana patērē ļoti daudz enerģijas.
72. grozījums
I pielikums – Ietekmes rādītāji R.14
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Oglekļa uzglabāšana augsnē un biomasā: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas saistības samazināt emisiju, uzturēt un/vai palielināt oglekļa uzglabāšanu (ilggadīgie zālāji, lauksaimniecības zeme kūdrājos, meži utt.) |
Oglekļa uzglabāšana augsnē un biomasā: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas saistības samazināt emisiju, uzturēt un/vai palielināt oglekļa uzglabāšanu (ilggadīgie zālāji, lauksaimniecības zeme kūdrājos, meži utt.) , pākšaugu audzēšanas (atsevišķi vai jauktā veidā) platību palielināšanas līmenis |
Pamatojums
Pākšaugu audzēšana ļauj efektīvi piesaistīt oglekļa dioksīdu augsnē, tostarp maisījumā ar zāli zālājos.
73. grozījums
I pielikums – ES konkrētie mērķi
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Veicināt ilgtspējīgu attīstību un dabas resursu – ūdens, augsnes un gaisa – efektīvu pārvaldīšanu |
Veicināt dabas resursu – ūdens, augsnes un gaisa – ilgtspējīgu pārvaldīšanu |
Pamatojums
Izriet no teksta.
74. grozījums
I pielikums – Ietekmes rādītāji I.16
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||
Barības vielu noplūdes samazināšana: nitrāti gruntsūdenī – |
Barības vielu noplūdes samazināšana: nitrāti virszemes ūdeņos un gruntsūdenī – |
||||||
|
|
Pamatojums
Lai patiesi ņemtu vērā situāciju un tās attīstību, rādītājos ir jāiekļauj arī virszemes ūdeņi. Ir nekavējoties jānodrošina, ka Nitrātu direktīva tiek ievērota visur.
75. grozījums
I pielikums – Ietekmes rādītāji I.16a
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Minerālo un sintētisko mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšana: minerālo un sintētisko mēslošanas līdzekļu pārdošana |
Pamatojums
Lai atjaunotu augsnes dzīvīgumu, palielinot tajā organisko vielu līmeni, kas turklāt piesaista oglekļa dioksīdu, ir jādod priekšroka lauksaimniecības praksei, kas samazina minerālo un sintētisko mēslošanas līdzekļu ietekmi, kuri turklāt ir ļoti dārgi enerģijas ziņā un rada daudz siltumnīcefekta gāzu emisiju.
76. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.18
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Augsnes kvalitātes uzlabošana: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas apsaimniekošanas saistības augsnes pārvaldības nolūkā |
Augsnes kvalitātes uzlabošana: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas apsaimniekošanas saistības augsnes uzlabošanas nolūkā |
Pamatojums
Izriet no teksta un mērķa.
77. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.21
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Barības vielu ilgtspējīga pārvaldība: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas saistības uzlabot barības vielu pārvaldību |
Barības vielu ilgtspējīga pārvaldība: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, kurā noteiktas saistības attiecībā uz barības vielu ilgtspējīgu pārvaldību. |
Pamatojums
Izriet no teksta.
78. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.21a
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
R.21a. Organisko, minerālo un sintētisko mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšana: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, uz kuru attiecas īpaši pasākumi, kas veicina mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšanu. |
Pamatojums
Barības vielu ilgtspējīgā pārvaldībā ir jāiekļauj minerālo un sintētisko mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšana.
79. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.25
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
R.25 Ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas veicināšana: tādas meža zemes īpatsvars, kurā noteiktas apsaimniekošanas saistības meža aizsardzības un pārvaldības nolūkā |
R.25 Ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas veicināšana: tādas meža zemes īpatsvars, kurā noteiktas apsaimniekošanas saistības meža aizsardzības un ilgtspējīgas pārvaldības nolūkā |
Pamatojums
Pārāk daudz mežu tiek pārvaldīti arvien intensīvāk, radot nelabvēlīgu ietekmi uz vidi un bioloģisko daudzveidību.
80. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.37
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Pesticīdu ilgtspējīga lietošana: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, uz kuru attiecas konkrētas darbības ar mērķi panākt pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, lai samazinātu pesticīdu radītos riskus un ietekmi |
Pesticīdu ilgtspējīga lietošana: tādas lauksaimniecības zemes īpatsvars, uz kuru attiecas konkrētas darbības ar mērķi panākt pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, lai samazinātu pesticīdu radītos riskus un ietekmi |
81. grozījums
I pielikums – Rezultātu rādītāji R.37a
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
R.37a Bioloģisko saimniecību skaita palielināšana: to saimniecību skaits, kuras saņēmušas atbalstu pārejai uz bioloģisko lauksaimniecību |
Pamatojums
Lai risinātu vides un sabiedrības veselības problēmas un reaģētu uz patērētāju pieprasījumu, kā arī samazinātu importa daļu, ir būtiski jāpalielina bioloģiskajā lauksaimniecībā izmantojamās zemes platības.
82. grozījums
3. pielikums – Prasības un standarti, LLVS 1
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Ilggadīgo zālāju uzturēšana , pamatojoties uz ilggadīgo zālāju platības un lauksaimniecības platības attiecību |
Ilggadīgo zālāju uzturēšana saimniecībā ar maksimālo pārejas līmeni no 5 līdz 10 % katrā saimniecībā, izņemot “sensitīvos” zālājus, kuros ir liela bioloģiskā daudzveidība) |
Pamatojums
Lai mērķis tiktu sasniegts, noteikums ir jāpiemēro saimniecības mērogā ar ierosināto elastību, nevis reģionālajā līmenī, tādējādi novēršot arī pārāk augstu zālāju atgriešanu apakšreģionu līmenī.
83. grozījums
III pielikums – LLVS 5. standarta galvenais mērķis
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Barības vielu ilgtspējīga pārvaldība |
|
84. grozījums
III pielikums – Prasības un standarti, LLVS 7
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Nav pieļaujama kaila zeme visjutīgākajā(-ajos) periodā(-os) |
Nav pieļaujama kaila zeme jutīgos periodos |
Pamatojums
Lai aizsargātu augsni, gada laikā tai jābūt nosegtai ar augiem pēc iespējas ilgāk.
85. grozījums
III pielikums – Prasības un standarti, jauns LLVS
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Valsts sociālo tiesību attiecībā uz lauksaimniecībā nodarbināto tiesībām ievērošana lauku saimniecībās |
Pamatojums
Izriet no teksta.
86. grozījums
XII pielikums – Mērķi O.13 un R.4
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Veicināt ilgtspējīgu attīstību un dabas resursu – ūdens, augsnes un gaisa – efektīvu pārvaldīšanu |
Veicināt dabas resursu – ūdens, augsnes un gaisa – ilgtspējīgu pārvaldīšanu |
Pamatojums
Saskaņots ar 73. grozījumu.
COM(2018) 393 final
87. grozījums
3. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
KLP īstenošanas modelis, kas orientēts uz atbilstību, būtu jākoriģē, lai lielāku uzmanību pievērstu rezultātiem un veikumam. Tāpēc Savienībai būtu jānosaka politikas pamatmērķi, intervences tipi un Savienības pamatprasības, bet dalībvalstīm būtu jāuzņemas lielāka atbildība un pārskatatbildība par minēto mērķu sasniegšanu. Lai labāk ņemtu vērā vietējos apstākļus un vajadzības, ir jānodrošina lielāka subsidiaritāte. Tātad saskaņā ar jauno īstenošanas modeli dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par savu KLP intervenču pieskaņošanu Savienības pamatprasībām tā, lai maksimalizētu to ieguldījumu Savienības KLP mērķu sasniegšanā un izveidotu un izstrādātu atbilstības un kontroles satvaru saņēmējiem. |
KLP īstenošanas modelis, kas orientēts uz atbilstību, būtu jākoriģē, lai lielāku uzmanību pievērstu rezultātiem un veikumam. Tāpēc Savienībai būtu jānosaka politikas pamatmērķi, intervences tipi un Savienības pamatprasības, bet dalībvalstīm būtu jāuzņemas lielāka atbildība un pārskatatbildība par minēto mērķu sasniegšanu. Lai labāk ņemtu vērā vietējos apstākļus un vajadzības, ir jānodrošina lielāka subsidiaritāte. Tātad saskaņā ar jauno īstenošanas modeli dalībvalstīm un reģioniem vajadzētu būt atbildīgiem par savu KLP intervenču pieskaņošanu Savienības pamatprasībām tā, lai maksimalizētu to ieguldījumu Savienības KLP mērķu sasniegšanā un izveidotu un izstrādātu atbilstības un kontroles satvaru saņēmējiem. |
Pamatojums
Eiropas reģionu loma KLP pārvaldībā un īstenošanā ir jāsaglabā un jānostiprina, lai pielāgotu politiskās izvēles konkrētām teritoriālajām un nozaru iezīmēm.
88. grozījums
30. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Komisija būtu jāpilnvaro uz laiku apturēt maksājumus arī saistībā ar daudzgadu veikuma uzraudzību. Tātad gadījumos, kad virzība uz valsts KLP stratēģiskajā plānā noteiktajiem mērķrādītājiem kavējas vai ir nepietiekama, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai prasīt attiecīgajai dalībvalstij veikt vajadzīgo korektīvo rīcību saskaņā ar rīcības plānu, kurš jāsagatavo, apspriežoties ar Komisiju, un kurā jāiekļauj skaidri progresa rādītāji. Ja dalībvalsts rīcības plānu neiesniedz vai neīsteno vai ja rīcības plāns ir acīmredzami nepietiekams, lai situāciju labotu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai ar īstenošanas aktu uz laiku apturēt mēneša maksājumus vai starpmaksājumus. |
Komisija būtu jāpilnvaro uz laiku apturēt maksājumus arī saistībā ar daudzgadu veikuma uzraudzību. Tātad gadījumos, kad virzība uz valsts KLP stratēģiskajā plānā noteiktajiem kopējiem Eiropas mērķiem un mērķrādītājiem kavējas vai ir nepietiekama, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai prasīt attiecīgajai dalībvalstij veikt vajadzīgo korektīvo rīcību saskaņā ar rīcības plānu, kurš jāsagatavo, apspriežoties ar Komisiju, un kurā jāiekļauj skaidri progresa rādītāji. Ja dalībvalsts rīcības plānu neiesniedz vai neīsteno vai ja rīcības plāns ir acīmredzami nepietiekams, lai situāciju labotu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai ar īstenošanas aktu uz laiku apturēt mēneša maksājumus vai starpmaksājumus. |
Pamatojums
Lai samazinātu pēc iespējas zemāku standartu noteikšanas risku ekoloģiskajai pārejai un konkurences izkropļojumus, regulas pielikumā ir jānorāda stratēģiskajiem plāniem kopēji skaitliskie mērķi.
89. grozījums
55. apsvērums
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Nosacījumu sistēma ir svarīgs KLP elements, jo īpaši attiecībā uz tās vidiskajiem un klimatiskajiem elementiem, kā arī ar sabiedrības veselību un dzīvniekiem saistītiem jautājumiem. Tas nozīmē, ka būtu jāveic kontroles un vajadzības gadījumā jāpiemēro sodi, lai nodrošinātu nosacījumu sistēmas rezultativitāti. Lai saņēmējiem dažādās dalībvalstīs nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, daži vispārīgi noteikumi par nosacījumu sistēmas kontrolēm un sodiem būtu jāievieš Savienības līmenī. |
Nosacījumu sistēma ir svarīgs KLP elements, jo īpaši attiecībā uz tās vidiskajiem un klimatiskajiem elementiem, kā arī ar sabiedrības veselību un dzīvnieku labturību, un lauksaimniecībā nodarbināto sociālajām tiesībām saistītiem jautājumiem. Tas nozīmē, ka būtu jāveic kontroles un vajadzības gadījumā jāpiemēro sodi, lai nodrošinātu nosacījumu sistēmas rezultativitāti. Lai saņēmējiem dažādās dalībvalstīs nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, daži vispārīgi noteikumi par nosacījumu sistēmas kontrolēm un sodiem būtu jāievieš Savienības līmenī. |
Pamatojums
Ir svarīgi, lai lauku saimniecības, kas saņem KLP publiskos līdzekļus, ievērotu savu algoto darbinieku sociālās tiesības.
90. grozījums
15. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Finanšu disciplīna |
Finanšu disciplīna |
1. Korekcijas likmi, kuru piemēro tiešo maksājumu intervencēm, kas minētas šīs regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un Savienības finansiālajai iemaksai īpašajos pasākumos, kas minēta šīs regulas 5. panta 2. punkta f) apakšpunktā un piešķirta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 228/2013 IV nodaļu un Regulas (ES) Nr. 229/2013 IV nodaļu (turpmāk “korekcijas likme”), Komisija nosaka tad, kad prognozes par to intervenču un pasākumu finansējumu, ko finansē saskaņā ar attiecīgo maksimālo apakšapjomu, attiecībā uz konkrētu finanšu gadu liecina, ka piemērojamais gada maksimālais apjoms tiks pārsniegts. |
1. Korekcijas likmi, kuru piemēro tiešo maksājumu intervencēm, kas minētas šīs regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un Savienības finansiālajai iemaksai īpašajos pasākumos, kas minēta šīs regulas 5. panta 2. punkta f) apakšpunktā (turpmāk “korekcijas likme”), Komisija nosaka tad, kad prognozes par to intervenču un pasākumu finansējumu, ko finansē saskaņā ar attiecīgo maksimālo apakšapjomu, attiecībā uz konkrētu finanšu gadu liecina, ka piemērojamais gada maksimālais apjoms tiks pārsniegts. |
Īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka korekcijas likmi, Komisija pieņem līdz tā kalendārā gada 30. jūnijam, attiecībā uz kuru korekcijas likmi piemēro. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 101. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |
Īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka korekcijas likmi, Komisija pieņem līdz tā kalendārā gada 30. jūnijam, attiecībā uz kuru korekcijas likmi piemēro. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 101. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |
Pamatojums
Korekcijas likmē nebūtu jāiekļauj tiešie maksājumi, kas veikti atbilstoši attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmai (POSEI), jo Regulā Nr. 228/2013 tiem jau ierobežojums ir noteikts un līdz ar to gan no plānošanas, gan no izpildes viedokļa tie nevar izraisīt paredzēto izdevumu pārsniegšanu.
91. grozījums
32. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
KLP stratēģisko plānu saistību automātiska atcelšana |
KLP stratēģisko plānu saistību automātiska atcelšana |
||||
1. Komisija automātiski atceļ ikvienu tādu daļu no KLP stratēģiskajā plānā ietvertām lauku attīstības intervencēm atvēlētām budžeta saistībām, kura nav izmantota priekšfinansējumam vai starpmaksājumiem vai par kuru saistībā ar izdevumiem, kas veikti līdz 31. decembrim otrajā gadā pēc budžeta saistību uzņemšanās gada, nav iesniegta neviena izdevumu deklarācija, kas atbilst 30. panta 3. punktā noteiktajām prasībām. |
1. Komisija automātiski atceļ ikvienu tādu daļu no KLP stratēģiskajā plānā ietvertām lauku attīstības intervencēm atvēlētām budžeta saistībām, kura nav izmantota priekšfinansējumam vai starpmaksājumiem vai par kuru saistībā ar izdevumiem, kas veikti līdz 31. decembrim trešajā gadā pēc budžeta saistību uzņemšanās gada, nav iesniegta neviena izdevumu deklarācija, kas atbilst 30. panta 3. punktā noteiktajām prasībām. |
||||
2. Budžeta saistību daļa, kura joprojām ir pieejama Regulas (ES) …/… [KLP stratēģisko plānu regula] 80. panta 3. punktā minētajā izdevumu attiecināmības pēdējā dienā un par kuru sešu mēnešu laikā pēc minētās dienas nav saņemta izdevumu deklarācija, tiek automātiski atcelta. |
2. Budžeta saistību daļa, kura joprojām ir pieejama Regulas (ES) …/… [KLP stratēģisko plānu regula] 80. panta 3. punktā minētajā izdevumu attiecināmības pēdējā dienā un par kuru sešu mēnešu laikā pēc minētās dienas nav saņemta izdevumu deklarācija, tiek automātiski atcelta. |
||||
3. Ja ir ierosināta tiesvedība vai administratīvā pārsūdzība, kam ir apturošs efekts, 1. vai 2. punktā minētās automātiskas saistību atcelšanas periodu attiecībā uz summu, kura saistīt ar attiecīgajām rīcībām, aptur uz minētās tiesvedības vai administratīvās pārsūdzības laiku ar noteikumu, ka Komisija līdz N+ 3. gad a 31. janvārim saņem pamatotu paziņojumu no attiecīgās dalībvalsts. |
3. Ja ir ierosināta tiesvedība vai administratīvā pārsūdzība, kam ir apturošs efekts, 1. vai 2. punktā minētās automātiskas saistību atcelšanas periodu attiecībā uz summu, kura saistīt ar attiecīgajām rīcībām, aptur uz minētās tiesvedības vai administratīvās pārsūdzības laiku ar noteikumu, ka Komisija līdz N+ 4. gad a 31. janvārim saņem pamatotu paziņojumu no attiecīgās dalībvalsts. |
||||
4. Aprēķinot summas, uz ko attiecas saistību automātiska atcelšana, neņem vērā: |
4. Aprēķinot summas, uz ko attiecas saistību automātiska atcelšana, neņem vērā: |
||||
|
|
Pamatojums
Programmas un iesaistīto iestāžu līmeņu sarežģītības dēļ ir jāatjauno N+3.
COM(2018) 394 final
92. grozījums
Jauns apsvērums pēc 38. apsvēruma
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Tā kā ražotāju pozīcija pārtikas piegādes ķēdē aizvien pavājinās, ir jāparedz satvars, kas līdzsvaro KLP un konkurences politiku saskaņā ar Līguma 42. panta noteikumiem par KLP mērķu prioritāti. |
Pamatojums
Jāņem vērā Līguma 42. pants.
93. grozījums
Jauns apsvērums pēc 38. apsvēruma
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Saskaroties ar lauksaimniecības cenu augošo svārstīgumu, kā arī ņemot vērā iepriekšējās KLP reformās īstenoto instrumentu novērtējumu, ir jāpārskata pasākumi tirgus traucējumu novēršanai. |
Pamatojums
Nozaru krīzes pārāk stipri ietekmē lauku saimniecības un ražošanas reģionus. Tās veicina lauku saimniecību skaita samazināšanos un nemotivē jauniešus uzsākt lauksaimniecisko darbību. Šī nepilnība ir jānovērš.
94. grozījums
Jauns apsvērums pēc 38. apsvēruma
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Ņemot vērā lauksaimniecības tirgu augošās svārstības un līdzsvara trūkumu starp ražotājiem, pārstrādātājiem un izplatītājiem pievienotās vērtības pārdalīšanā, ir labāk jāizprot un jāprognozē tirgu attīstība. Turpinot dažās nozarēs jau izveidoto kārtību, katrai nozarei ir izveidoti Eiropas līmeņa novērošanas centri. Tie analizē ražošanas, importa un eksporta apjomu, cenas, rezerves un ražošanas izmaksas. Tirgus traucējumu gadījumā šādi novērošanas centri brīdina Eiropas Komisiju, kura īsteno ražošanas regulēšanas pasākumus, lai atjaunotu tirgus līdzsvaru, vienlaikus ievērojot saistības, kas izriet no starptautiskajiem nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību. |
Pamatojums
Mērķis ir nodrošināt nepieciešamo informāciju, lai strauji un efektīvi reaģētu uz tirgus traucējumiem un samazinātu budžeta izdevumus, kas būtiski pieaug, ja ES rīkojas a posteriori, kā to kopš 2008. gada apliecināja piena nozare.
95. grozījums
1. panta 4. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||||||||||
Regulu (ES) Nr. 1308/2013 groza šādi: (..) |
Regulu (ES) Nr. 1308/2013 groza šādi: (..) |
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
(..) |
(..) |
Pamatojums
Grozījumā ir pārņemts Regulas 2016/791 8. apsvērums: lielāku atbalstu mazāk attīstītajiem reģioniem, Egejas jūras nelielajām salām un tālākiem reģioniem, ņemot vērā, ka tajos ir ierobežota lauksaimniecības dažādošana un bieži vien noteikti produkti attiecīgajā reģionā nav pieejami.
96. grozījums
119. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||
Obligātās norādes |
Obligātās norādes |
||||||||||||
1. To VII pielikuma II daļas 1. līdz 11., 13., 15. un 16. punktā minēto produktu marķējumā un noformējumā, ko tirgo Savienībā vai eksportē, iekļauj šādas obligātas ziņas: |
1. To VII pielikuma II daļas 1. līdz 11., 13., 15. un 16. punktā minēto produktu marķējumā un noformējumā, ko tirgo Savienībā vai eksportē, iekļauj šādas obligātas ziņas: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
Pamatojums
Tāpat kā attiecībā uz citiem pārtikas produktiem, patērētājiem ir tiesības saņemt pilnīgāku marķējumu, jo īpaši attiecībā uz uzturvērtību un vīndarības veidiem.
97. grozījums
152.1.a pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Ražotāju organizācija |
Ražotāju organizācija |
||||
Atkāpjoties no LESD 101. panta 1. punkta, ražotāju organizācija, kas ir atzīta saskaņā ar šā panta 1. punktu, var plānot ražošanu, optimizēt ražošanas izmaksas, laist produktus tirgū un risināt sarunas par lauksaimniecības produktu piegādes līgumu slēgšanu savu biedru vārdā attiecībā uz visu to produkciju vai tās daļu. Šā punkta pirmajā daļā minētās darbības var notikt: |
Ražotāju organizācija, kas ir atzīta saskaņā ar šā panta 1. punktu, var plānot ražošanu, optimizēt ražošanas izmaksas, laist produktus tirgū un risināt sarunas par lauksaimniecības produktu piegādes līgumu slēgšanu savu biedru vārdā attiecībā uz visu to produkciju vai tās daļu. Šā punkta pirmajā daļā minētās darbības var notikt: |
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
KLP definēto organizāciju uzdevumiem un mērķiem netiek piemērots LESD 101. pants (EKT, “cigoriņu lieta”). Tāpēc šādi sākt teikumu nav vajadzības.
98. grozījums
209. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Izņēmumi attiecībā uz KLP, lauksaimnieku un to apvienību mērķiem |
Izņēmumi attiecībā uz KLP, lauksaimnieku un to apvienību mērķiem |
LESD 101. panta 1. punktu nepiemēro tādiem šīs regulas 206.. pantā minētiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas vajadzīgas LESD 39. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai. |
LESD 101. panta 1. punktu nepiemēro tādiem šīs regulas 206.. pantā minētiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas vajadzīgas LESD 39. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai. |
LESD 101. panta 1. punktu nepiemēro lauksaimnieku, lauksaimnieku apvienību vai šādu apvienību asociāciju, vai saskaņā ar šīs regulas 152. vai 161. pantu atzītu ražotāju organizāciju, vai saskaņā ar šīs regulas 156. pantu atzītu ražotāju organizāciju apvienību nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kuras attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu vai pārdošanu, vai kopīgu iekārtu izmantošanu lauksaimniecības produktu uzglabāšanai, apstrādei vai pārstrādei, ja vien netiek apdraudēta LESD 39. panta mērķu sasniegšana. |
LESD 101. panta 1. punktu nepiemēro lauksaimnieku, lauksaimnieku apvienību vai šādu apvienību asociāciju, vai saskaņā ar šīs regulas 152. vai 161. pantu atzītu ražotāju organizāciju, vai saskaņā ar šīs regulas 156. pantu atzītu ražotāju organizāciju apvienību nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kuras attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu vai pārdošanu, vai kopīgu iekārtu izmantošanu lauksaimniecības produktu uzglabāšanai, apstrādei vai pārstrādei, ja vien netiek apdraudēta LESD 39. panta mērķu sasniegšana. |
Šo punktu nepiemēro nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kuras ietver pienākumu noteikt vienādu cenu vai ar ko tiek izslēgta konkurence. |
|
Pamatojums
Saskaņā ar mērķi labāk pārdalīt pievienoto vērtību visā pārtikas piegādes ķēdē un šajā ziņā nostiprināt ražotāju un viņu apvienību spēju ir svarīgi, lai šo punktu varētu piemērot cenu noteikšanas sarunām.
99. grozījums
219. panta 1. punkts
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai efektīvi un iedarbīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem, ko rada būtiska cenu palielināšanās vai samazināšanās iekšējos vai ārējos tirgos vai citi notikumi un apstākļi, kas rada ievērojamus tirgus traucējumus vai šādu traucējumu draudus, ja paredzams, ka minētā situācija vai tās ietekme uz tirgu turpināsies vai pasliktināsies, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 227. pantu, lai veiktu pasākumus, kas vajadzīgi, lai risinātu minēto tirgus situāciju, vienlaikus ievērojot visas saistības, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar LESD, un ar noteikumu, ka visi citi šajā regulā paredzētie pasākumi izrādās nepietiekami. |
Lai efektīvi un iedarbīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem, ko rada būtiska cenu palielināšanās vai samazināšanās iekšējos vai ārējos tirgos vai citi notikumi un apstākļi, kas rada ievērojamus tirgus traucējumus vai šādu traucējumu draudus, ja paredzams, ka minētā situācija vai tās ietekme uz tirgu turpināsies vai pasliktināsies, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 227. pantu, lai veiktu pasākumus, kas vajadzīgi, lai risinātu minēto tirgus situāciju, vienlaikus ievērojot visas saistības, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar LESD, un ar noteikumu, ka visi citi šajā regulā paredzētie pasākumi izrādās nepietiekami. |
Ja ir radušies šā punkta pirmajā daļā minētie tirgus traucējumu draudi un tas vajadzīgs būtisku, steidzamu iemeslu dēļ, 228. pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti, ievērojot šā punkta pirmo daļu. |
Ja ir radušies šā punkta pirmajā daļā minētie tirgus traucējumu draudi un tas vajadzīgs būtisku, steidzamu iemeslu dēļ, 228. pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti, ievērojot šā punkta pirmo daļu. |
Minētie nenovēršamie steidzamie iemesli var ietvert vajadzību rīkoties nekavējoties, lai risinātu vai novērstu tirgus traucējumu, ja tirgus traucējumu draudi parādās tik strauji vai negaidīti, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai efektīvi un iedarbīgi atrisinātu situāciju, vai arī ja ar tūlītēju rīcību varētu novērst, ka šādi tirgus traucējumu draudi īstenojas, turpinās vai izvēršas par smagāku vai ilgstošu traucējumu, vai arī ja vilcināšanās tūlītēji rīkoties radītu traucējuma rašanās vai saasināšanās draudus vai radītu situāciju, ka vēlāk apdraudējuma vai traucējuma novēršanai būtu vajadzīgi plašāki pasākumi, vai arī kaitētu ražošanai vai tirgus apstākļiem. |
Minētie nenovēršamie steidzamie iemesli var ietvert vajadzību rīkoties nekavējoties, lai risinātu vai novērstu tirgus traucējumu, ja tirgus traucējumu draudi parādās tik strauji vai negaidīti, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai efektīvi un iedarbīgi atrisinātu situāciju, vai arī ja ar tūlītēju rīcību varētu novērst, ka šādi tirgus traucējumu draudi īstenojas, turpinās vai izvēršas par smagāku vai ilgstošu traucējumu, vai arī ja vilcināšanās tūlītēji rīkoties radītu traucējuma rašanās vai saasināšanās draudus vai radītu situāciju, ka vēlāk apdraudējuma vai traucējuma novēršanai būtu vajadzīgi plašāki pasākumi, vai arī kaitētu ražošanai vai tirgus apstākļiem. |
Šādi pasākumi var tādā mērā un uz tik ilgu laiku, cik nepieciešams, lai novērstu tirgus traucējumus vai to draudus, paplašināt vai grozīt citu šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanas jomu, ilgumu vai citus aspektus vai paredzēt eksporta kompensācijas, vai pilnībā vai daļēji apturēt ievedmuitas piemērošanu, vajadzības gadījumā arī noteiktiem apjomiem vai uz noteiktu laikposmu. |
Šādi pasākumi var tādā mērā un uz tik ilgu laiku, cik nepieciešams, lai novērstu tirgus traucējumus vai to draudus, paplašināt vai grozīt citu šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanas jomu, ilgumu vai citus aspektus vai pilnībā vai daļēji apturēt ievedmuitas piemērošanu, vajadzības gadījumā arī noteiktiem apjomiem vai uz noteiktu laikposmu. |
Pamatojums
Attiecībā uz trešām valstīm atbalsts eksportam nav pieņemams – tas nodokļu maksātājiem izmaksā vēl vairāk nekā krīžu novēršana.
100. grozījums
Jauns punkts pēc 219. panta 4. punkta
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||||
|
Ja tirgus cena nokrīt zem noteikta elastīga, atbilstīgi produkcijas ražošanas vidējām izmaksām indeksēta sliekšņa, ko nosaka attiecīgās nozares Eiropas tirgus novērošanas centrs, Eiropas Komisija, ņemot vērā stāvokli tirgū un attiecīgajā nozarē, īsteno atbalstu ražotājiem attiecīgajā nozarē, kuri noteikta perioda laikā brīvprātīgi samazina savas piegādes salīdzinājumā ar to pašu periodu iepriekšējā gadā.
|
Pamatojums
ES ir vajadzīgi ātri iedarbīgi instrumenti, kas maz ietekmētu ES budžetu un kas regulētu ražošanas apjomu tirgus traucējumu gadījumā, lai ražotājiem vairs nebūtu jāpārdod ar zaudējumiem un viņi varētu nopelnīt sev iztiku, un tas palīdzēs piesaistīt jauniešus.
101. grozījums
226. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||||||||
|
Veikuma satvars 1. Komisija nosaka veikuma satvaru, lai krīzes pārvaldības plāna īstenošanas laikā ziņotu par to, uzraudzītu un izvērtētu to. 2. Veikuma satvars ietver šādus elementus:
3. Veikuma satvars ir paredzēts,
|
Pamatojums
Komisijai sava stratēģija krīžu gadījumā būtu jādefinē tā, lai tai būtu pienākums atskaitīties Parlamentam un Padomei. Komisijas stratēģijas precizēšana ir būtisks priekšnoteikums, lai dalībvalstis varētu attiecīgi noteikt savas prioritātes.
102. grozījums
226. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
|
Krīzes pārvaldības plāns 1. Lai varētu sasniegt Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pantā noteiktos mērķus, jo īpaši tirgus stabilizācijas mērķi, Komisija izstrādā krīzes pārvaldības plānu ar ELGF finansētā Savienības atbalsta īstenošanai. 2. Pamatojoties uz ziņojumu, kurā definēti 225. panta c) punktā minēto krīžu veidi, un izvērtēšanas darbu, kas veikts saistībā ar KLP 1. pīlāru, Komisija nosaka intervences stratēģiju katram krīzes veidam. Lai konstatētu iespējamās sinerģijas starp instrumentiem, par katru šajā regulā definēto tirgus pārvaldības instrumentu veic SVID analīzi. 3. Komisija saskaņā ar 227. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus kvantitatīvu mērķu un starpposma mērķrādītāju noteikšanai, lai šajā regulā minētie instrumenti veicinātu LESD 39. pantā paredzēto mērķu sasniegšanu. Komisija līdz 2020. gada 1. janvārim Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz krīzes pārvaldības plāna projektu. Pamatojoties uz šo projektu, dalībvalstis Komisijai iesniedz savus KLP stratēģiskos plānus. 4. Krīzes pārvaldības plāns ietver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ar klauzulu par vidusposma pārskatīšanu 2024. gada 30. jūnijā, kad jāoptimizē tā vispārējā saskaņotība ar dalībvalstu stratēģiskajiem plāniem nolūkā efektīvāk izmantot publiskos līdzekļus un palielināt Savienības pievienoto vērtību. |
Pamatojums
Komisijai sava stratēģija krīžu gadījumā būtu jādefinē tā, lai tai būtu pienākums atskaitīties Parlamentam un Padomei. Komisijas stratēģijas precizēšana ir būtisks priekšnoteikums, lai dalībvalstis varētu attiecīgi noteikt savas prioritātes.
103. grozījums
4. pants
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||
Grozījums Regulā (ES) Nr. 228/2013 |
Grozījums Regulā (ES) Nr. 228/2013 |
||||||||||||
Regulas 30. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: |
Regulas 30. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: |
||||||||||||
“2. Attiecībā uz katru finanšu gadu Savienība finansē III un IV nodaļā paredzētos pasākumus, nepārsniedzot šādas maksimālās ikgadējās summas: |
“2. Attiecībā uz katru finanšu gadu Savienība finansē III un IV nodaļā paredzētos pasākumus, nepārsniedzot šādas maksimālās ikgadējās summas: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. Summas, ko attiecībā uz katru finanšu gadu piešķir III nodaļā paredzētajiem pasākumiem, nedrīkst pārsniegt šādas summas: |
3. Summas, ko attiecībā uz katru finanšu gadu piešķir III nodaļā paredzētajiem pasākumiem, nedrīkst pārsniegt šādas summas: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
(..) |
(..) |
Pamatojums
Nav pieņemams, ka šai programmai paredzētie līdzekļi tiek samazināti par 3,9 %, ņemot vērā attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmas (POSEI) pozitīvos rezultātus un Eiropas Komisijas apņemšanos saglabāt finansējuma līmeni. Ir vismaz jāpanāk, lai tālāko reģionu budžeta apropriācija saglabātos tādā pašā apjomā kā pašreizējā plānošanas periodā.
II. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ
EIROPAS REĢIONU KOMITEJA
1. |
aicina ES rūpēties, lai KLP kļūtu par konkurētspējīgu, mūsdienīgu, taisnīgu, ilgtspējīgu un solidāru lauksaimniecības politiku, kas kalpotu lauksaimniekiem, teritorijām, patērētājiem un iedzīvotājiem; |
2. |
uzsver, ka KLP ir vajadzīgs atbilstīgs finansējums, un tādēļ iebilst pret ES finansējuma samazināšanu KLP pēc 2020. gada; uzskata, ka arī KLP budžeta samazināšanas gadījumā to ir iespējams izmantot labāk, taisnīgāk pārdalot tiešos maksājumus; |
3. |
noraida ierosināto 28 % samazinājumu lauku attīstības budžetā, jo tas ir pretrunā ES teritoriālās kohēzijas mērķim; |
4. |
prasa vienotajā stratēģiskajā satvarā atkal iekļaut ELFLA; |
5. |
atkārtoti norāda, ka ir jāpastiprina ERAF, ESF un ELFLA sinerģija nolūkā veicināt inovāciju un stimulēt inovatīvu ražošanas ķēžu izveidi lauksaimniecības nozarē; |
6. |
iesaka pieņemt laukiem un piepilsētām paredzētu programmu un palielināt vispārējo finansējumu lauku attīstībai, lai visas Eiropas politikas jomas veicinātu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanu; uzsver KLP nozīmi iedzīvotāju piesaistīšanā lauku teritorijām; |
7. |
uzskata, ka pārmērīga pilnvaru nodošana dalībvalstīm, izmantojot valstu stratēģiskos plānus, nozīmētu KLP atkārtotu nacionalizāciju un radītu konkurences izkropļojumus; ir nepieciešams pietiekams elastīgums, lai nodrošinātu uz teritoriju virzītu pieeju, ņemot vērā lauksaimniecisko teritoriju konkrētās vajadzības un īpašās iezīmes; |
8. |
prasa regulā iekļaut skaitliski izteiktus un izmērāmus kopējos Eiropas mērķus attiecībā uz valstu stratēģiskajiem plāniem; |
9. |
prasa, lai reģioniem būtu vadoša loma stratēģisko plānu pārvaldībā, jo īpaši attiecībā uz 2. pīlāru; |
10. |
atgādina, ka tirgus regulēšana ir efektīvāka un lētāka nekā pasākumu veikšana a posteriori; |
11. |
prasa ieviest brīvprātīgus krīzes pārvaldības rīkus, kuru pamatā būtu ražošanas apjomu pārvaldība; |
12. |
prasa ieviest nozaru darbības programmas Eiropas, nevis dalībvalstu līmenī, lai nepieļautu izkropļojumus starp dalībvalstīm un nozarēm; |
13. |
prasa izstrādāt stingrus ES kritērijus aktīvo lauksaimnieku definēšanai dalībvalstīs; |
14. |
ierosina pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2027. gadā, panākt tiešo maksājumu pilnīgu konverģenci starp dalībvalstīm; |
15. |
ierosina, lai valstīs un reģionos, kur iekšējā konverģence vēl nav īstenota, tā tiktu pakāpeniski palielināta, atbalstot nelabvēlīgā situācijā esošus reģionus, lai 2026. gadā tā būtu pilnīga; |
16. |
atbalsta priekšlikumu noteikt maksimumu tiešajiem maksājumiem un ierosina ņemt vērā ne vairāk kā 50 % tikai no algoto darbinieku izmaksām, lai sasaistītu maksimuma noteikšanas efektivitāti ar nodarbinātības kritērija ievērošanu; |
17. |
atbalsta obligāta pārdalošā maksājuma ieviešanu un ierosina palielināt to vismaz ar 30 % no 1. pīlāra līdzekļiem; |
18. |
ņemot vērā problēmas jauniešu piesaistīšanā lauksaimnieka profesijai, ierosina noteikt dalībvalstīm obligātu pienākumu atbalstīt gados jaunus lauksaimniekus; |
19. |
ierosina saglabāt maksimumu 13 % apmērā (+ 2 % proteīnaugiem) no valsts finansējuma saistītajiem maksājumiem, lai nepieļautu lauksaimnieciskās darbības pārtraukšanu lauku teritorijās, stiprinātu ES pārtikas nodrošinājuma pašpietiekamību, piešķirtu to tikai ilgtspējīgai produkcijai un ražošanas veidiem, bet ne agrodegvielas un dažu citu produktu, kas nav prioritāri, ražošanai; |
20. |
ierosina noteikt, ka īpašais atbalsts mazajiem lauksaimniekiem ir dalībvalstīm obligāts, pielāgot mazā lauksaimnieka definīciju, atbalsta summu un finansējumu; |
21. |
atzinīgi vērtē nosacījumu paplašināšanu, attiecinot tos uz visiem pamatmaksājumiem, kultūraugu ikgadējo augseku ieskaitot; |
22. |
prasa paplašināt nosacījumu piemērošanu, attiecinot tos uz lauksaimniecībā nodarbināto tiesību ievērošanu un dzīvnieku labturības regulējumu; |
23. |
ierosina atjaunot prasību katrā saimniecībā paredzēt vismaz 7 % ar ražošanu nesaistītām ekoloģiski nozīmīgām teritorijām; |
24. |
atbalsta ekoloģisko mehānismu principu un ierosina tiem paredzēt vismaz 30 % no valsts finansētajiem maksājumiem; |
25. |
ierosina katrā valsts stratēģiskajā plānā sasniegt minimālo 40 % slieksni no KLP vispārējā finansējuma vides un klimata mērķiem; |
26. |
vēlas saglabāt pašreizējo līdzfinansējuma līmeni 2. pīlāram, paaugstinot to līdz 80 % četrās jomās: agrovides pasākumi, bioloģiskā lauksaimniecība, “Natura 2000” tīkls, kā arī sadarbības pasākumi; |
27. |
iebilst pret iespēju pārnest līdzekļus no otrā pīlāra uz pirmo pīlāru, jo tas ir pretrunā lauku teritoriju interesēm, un atbalsta līdzekļu pārnešanu no pirmā pīlāra uz otro pīlāru; |
28. |
aicina Komisiju ieviest pilnīgi funkcionālu uzraudzības sistēmu regulārai atjauninātu mērījumu datu vākšanai par pesticīdu atliekām vidē (jo īpaši augsnē un ūdenī), vadoties, piemēram, pēc veiksmīgās pieredzes, kas gūta saistībā ar Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistisko apsekojuma (LUCAS) augsnes uzraudzības sistēmu. |
29. |
uzskata, ka ienākumu apdrošināšana ir dārgs instruments, kas nav īsti piemērots mazajām un vidējām lauku saimniecībām un nevar aizstāt tirgu regulēšanu un atbalstu pārejai uz izturētspējīgākām un autonomākām ražošanas sistēmām; |
30. |
ierosina noteikt, ka subsīdiju piešķiršana ieguldījumiem, kas patērē lielu daļu otrā pīlāra budžeta, ir atkarīga no to ietekmes uz vidi novērtējuma un nepārsniedz 10 % no otrā pīlāra kopējā finansējuma; |
31. |
lai atbalstītu lauksaimniecības saglabāšanu nelabvēlīgās teritorijās, ierosina noteikt, ka nelabvēlīgu dabas apstākļu izraisīto zaudējumu kompensējošais pabalsts (ICHN) ir obligāts dalībvalstīs, kur tas piemērojams; |
32. |
atbalsta 5 % maksimālās robežvērtības saglabāšanu Leader programmām, kas ļauj izvērst vietējās teritoriālās iniciatīvas; |
33. |
ierosina noteikt dalībvalstīm pienākumu iekļaut lauku attīstības plānos pasākumus, ar kuriem atbalsta īsas piegādes ķēdes, bioloģisko un vietējo produktu izmantošanu kolektīvajā ēdināšanā, kvalitatīvas piegādes ķēdes, kalnu lauksaimniecību, apmācību bioloģiskās lauksaimniecības, agroekoloģijas un agromežsaimniecības jomā; |
34. |
ierosina pētniecības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un nākamajā programmā par prioritāti lauksaimniecības jomā izvirzīt pētniecību saistībā ar agroekoloģiskās un agromežsaimniecības ražošanas metodēm, veicinot lauksaimnieku–pētnieku līdzdalību šajā procesā; |
35. |
iesaka sekmēt inovāciju sociālajā un ekonomikas jomā, atbalstot “viedos ciematus”. |
Briselē, 2018. gada 5. decembrī
Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).
(2) Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).
(1) Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).
(2) Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).