Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Stokholmas Konvencijas par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem Pušu Septītajā konferencē attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem A, B un C pielikumā /* COM/2015/0137 final - 2015/0069 (NLE) */
PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Stokholmas Konvencija par noturīgajiem
organiskajiem piesārņotajiem (NOP)[1]
tika pieņemta 2001. gada maijā ANO Vides programmas (UNEP)
satvarā. Eiropas Savienība un tās dalībvalstis[2] ir šīs konvencijas
puses[3],
un konvencijas noteikumi ir iestrādāti ES tiesību aktos ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa
Regulu (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem
piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK[4] (turpmāk "NOP
regula"). Stokholmas konvencijas vispārējais
mērķis ir cilvēka veselības un vides aizsardzība pret
NOP. Tajā ir īpaša norāde uz 1992. gada Riodežaneiro
Deklarācijas par vidi un attīstību 15. principā
izklāstīto piesardzības pieeju. Šis princips ir
iestrādāts konvencijas 8. pantā, kurā paredzēti
noteikumi par papildu ķīmisko vielu iekļaušanu konvencijas
pielikumos. Pušu Septītajā konferencē, kas
notiks 2015. gada maijā, būtu jāpieņem trīs
lēmumi, lai iekļautu polihlornaftalīnus (PHN) un
heksahlorbutadiēnu (HHBD) A (izmantošanas un ražošanas
pārtraukšana) un C (neapzināta ražošana) pielikumā un
pentahlorfenolu (PHF) A pielikumā. ES ierosināja iekļaut
visas trīs vielas 2011. gadā. Turklāt Pušu
Septītajā konferencē tiks izvērtēta joprojām
pastāvošā nepieciešamība pēc specifiskiem izņēmumiem
un pieļaujamajiem izmantošanas mērķiem attiecībā uz
perfluoroktānsulfoskābi un tās atvasinājumiem (PFOS). Attiecībā uz trim jaunajām
vielām ražošana, laišana tirgū, izmantošana un netīša emisija
Savienībā jau ir izbeigta vai stingri ierobežota, bet nevar
izslēgt, ka tās joprojām ražo, laiž tirgū, lieto un/vai
ievērojamā daudzumā netīši emitē citās
valstīs. Sakarā ar šo ķīmisko vielu iespējamo
pārnesi vidē lielos attālumos tie pasākumi, ko veic valstu
vai Savienības mērogā, nav pietiekami, lai nodrošinātu
augstu vides un cilvēka veselības aizsardzības līmeni, un
ir vajadzīga plašāka starptautiska mēroga rīcība. NOP IK ieteikumi Noturīgo organisko
piesārņotāju izvērtēšanas komiteja (NOP IK) savā
devītajā sanāksmē pieņēma riska
pārvaldības novērtējumu par heksahlorbutadiēnu (HHBD).
Riska pārvaldības novērtējumā cita starpā tika
secināts, ka: –
nav zināms, ka HHBD pašlaik tiktu tīši
ražots vai izmantots, tādēļ ir svarīgi novērst tā
atkārtotu ieviešanu un pārvaldīt riskus, kas saistīti ar
tā netīšu emisiju; –
HHBD veidojas kā netīšs blakusprodukts
rūpnieciskās ražošanas procesos (īpaši citu
hlorogļūdeņražu un magnija ražošanas procesā).
Valstīs, kas ir Stokholmas konvencijas puses, ir zināmi un jau tiek
piemēroti pasākumi, kas ražošanas laikā samazina emisiju; –
HHBD netīši veidojas sadedzināšanas un
citu termisko procesu un rūpnieciskās ražošanas procesu laikā.
Pasākumi, kas samazina NOP netīšu emisiju šādos procesos,
samazinās arī HHBD emisiju. HHBD monitorings var radīt papildu
izmaksas. HHBD emisija nezināmā apjomā
notiek no bijušajiem atkritumu poligoniem. Ir pieejami kontroles pasākumi,
kas samazina šādu emisiju. Savā devītajā sanāksmē
2013. gada oktobrī NOP IK ieteica HHBD bez izņēmumiem iekļaut
konvencijas A un C pielikumā. Attiecībā uz polihlornaftalīniem
(PHN) riska pārvaldības novērtējumā cita starpā
tika konstatēts, ka: –
nav zināms, ka PHN pašlaik tiktu tīši
ražots vai izmantots, tomēr ir svarīgi ierobežot iespējamos
atlikušos lietojumus un novērst PHN atkārtotu ieviešanu; –
PHN netīši veidojas rūpnieciskās
ražošanas procesos augstā temperatūrā (īpaši atkritumu
sadedzināšanā, bet arī citos procesos, kuros veidojas
polihlordibenzo-p-dioksīni/dibenzofurāni (PHDD/PHDF)). Pasākumi,
kas samazina PHDD/PHDF netīšu emisiju, samazinās arī PHN
emisiju. PHN monitorings var radīt papildu izmaksas; –
PHN emisija nezināmā apjomā notiek
no atkritumu poligoniem un no vecu ierīču krājumiem.
Pasākumi, kas ieviesti attiecībā uz PHB uzkrājumiem,
arī efektīvi samazinās PHN emisiju no uzkrājumiem. Savā devītajā
sanāksmē 2013. gada oktobrī NOP IK ieteica PHN bez
izņēmumiem iekļaut konvencijas A un C pielikumā. Savā 10. sanāksmē
2014. gada oktobrī NOP IK pieņēma riska
pārvaldības novērtējumu par pentahlorfenolu, tā
sāļiem un esteriem (PHF). Riska pārvaldības
novērtējumā cita starpā tika secināts, ka: –
PHF ražošana jāierobežo, izņemot
vienīgi izmantošanu tādas koksnes rūpnieciskai apstrādei,
kas paredzēta pārvades līniju balstiem un traversām. Savā 10. sanāksmē
2014. gada oktobrī NOP IK pieņēma lēmumu ieteikt PHF
iekļaut konvencijas A pielikumā ar specifisku izņēmumu
attiecībā uz PHF ražošanu un izmantošanu pārvades līniju
balstiem un traversām. Saskaņā ar konvencijas 8. panta
9. punktu NOP IK iesniedza minētos ieteikumus izskatīšanai Pušu
konferencē, kas notiks 2015. gada maijā. NOP IK pieņēma arī ieteikumus
par alternatīvām PFOS izmantošanai atklātos lietojumos. Ir
kļuvusi pieejama informācija par drošāku PFOS alternatīvu
komerciālu pieejamību un to efektivitāti šādām
vajadzībām: paklāji, āda un apģērbi, tekstilijas
un tapsēšana, pārklājumi un pārklājumu piedevas,
insekticīdi ievazātu sarkano ugunsskudru un termītu apkarošanai
un atraktants Atta spp. un Acromyrmex spp. lapgraužu skudru
apkarošanai. Turklāt, ja to izmanto cietajai metalizācijai (kas
saskaņā ar konvenciju ir atļauta kā specifisks
izņēmums), NOP IK mudina puses izmantot PFOS tikai
noslēgtās sistēmās. Saskaņā ar konvenciju tas ir
pieļaujams izmantošanas mērķis. HHBD un ES tiesību akti Saskaņā ar Ūdens
pamatdirektīvu (2000/60/EK) [5]
HHBD ir prioritāra bīstama viela. Turklāt HHBD ir iekļauts
ANO/EEK Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos
attālumos Protokolā par NOP, un tādēļ pusēm ir
jāpārtrauc tā ražošana un izmantošana. Ar Komisijas 2012. gada
19. jūnija Regulu (ES) Nr. 519/2012, ar ko groza I pielikumu Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem
organiskajiem piesārņotājiem[6],
ievieš aizliegumu ES tiesību aktos. Tomēr atkritumu un
piesārņotas zemes jautājumi, kā arī atkārtotas
ieviešanas novēršanas pasākumu apsvēršana joprojām ir aktuāla. Lai gan HHBD ražošana Eiropā ir izbeigta,
dažās rūpnieciskajās darbībās to joprojām var
ražot netīši. Ja šādās darbībās tiek sasniegtas
Rūpniecisko emisiju direktīvā (RED; 2010/75/ES[7]) minētās
sliekšņa vērtības, šīm darbībām
jāpiemēro labākie pieejamie tehniskie paņēmieni, lai
novērstu un samazinātu emisijas un ietekmi uz vidi kopumā. Lai
rūpniecisku iekārtu varētu ekspluatēt, tai nepieciešama
dalībvalsts kompetentās iestādes atļauja. Šajās
atļaujās jāiekļauj emisiju robežvērtības
piesārņotājvielām, kas uzskaitītas RED
II pielikumā, kā arī citām vielām, kuras
varētu tikt emitētas ievērojamā daudzumā, ņemot
vērā to raksturu un piesārņojuma pārneses iespējas
no vienas dabas vides daļas citā. PHN un ES tiesību akti PHN ir iekļauts ANO/EEK Konvencijas par
gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos
Protokolā par NOP, un tādēļ pusēm ir
jāpārtrauc tā ražošana un izmantošana. Eiropas
Savienībā PHN ražošana un izmantošana ir aizliegta ar Komisijas
Regulu (ES) Nr. 519/2012. Netīša ražošana, kas notiek sadedzināšanas
procesā (galvenokārt atkritumu sadedzināšanā), tiek
uzskatīta par pašlaik būtiskāko šīs vielas rašanās
avotu. Lai gan PHN ražošana Eiropā ir izbeigta,
dažās rūpnieciskajās darbībās to joprojām var
ražot netīši. Ja šādās darbībās tiek sasniegtas
Rūpniecisko emisiju direktīvā (RED; 2010/75/ES)
minētās sliekšņa vērtības, obligāti
jāpiemēro labākie pieejamie tehniskie paņēmieni, lai
novērstu un samazinātu emisijas un ietekmi uz vidi kopumā. Lai
rūpniecisku iekārtu varētu ekspluatēt, tai nepieciešama
dalībvalsts kompetentās iestādes atļauja. Šajās
atļaujās jāiekļauj emisiju robežvērtības
piesārņotājvielām, kas uzskaitītas RED
II pielikumā, kā arī citām vielām, kuras
varētu tikt emitētas ievērojamā daudzumā, ņemot
vērā to raksturu un piesārņojuma pārneses
iespējas no vienas dabas vides daļas citā. PHB
un ES tiesību akti Saskaņā ar Regulas (EK) No 1907/2006
(REACH)[8]
XVII pielikuma 22. ierakstu ir noteikts ierobežojums: pentahlorfenolu
nelaiž tirgū un nelieto kā vielu, kā citu vielu
sastāvdaļu vai maisījumos koncentrācijā, kas
līdzvērtīga 0,1 % no masas vai ir lielāka par to.
Turklāt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009[9] un Regulu (ES) Nr.
528/2012[10]
ir aizliegts laist tirgū un lietot PHF attiecīgi kā augu
aizsardzības līdzekli un kā biocīdu. Darbības saskaņā ar Pušu
Septītās konferences lēmumiem Lai nodrošinātu, ka īstenošana ES
atbilst tās starptautiskajām saistībām, Stokholmas
konvencijas A, B un/vai C pielikumā uzskaitītās vielas būs
jāiekļauj arī NOP regulā[11]. 2012. gadā NOP regulas
I pielikumā tika iekļauti HHBD un PHN. Ja tie tiks iekļauti
Stokholmas konvencijas C pielikumā, tie būs jāiekļauj
arī III pielikumā. Pēc iekļaušanas Stokholmas
konvencijas A pielikumā PHF būs jāiekļauj NOP regulas
I pielikumā. Tā kā līdz ar to REACH regulas
XVII pielikuma pašreizējais ieraksts būs novecojis, tiks
ierosināta tā svītrošana. PFOS un ES tiesību akti Stokholmas konvencijas Pušu Ceturtajā
konferencē 2009. gada maijā tika panākta vienošanās
konvencijas B pielikumā iekļaut PFOS un tās
atvasinājumus, paredzot vairākus specifiskus izņēmumus un
pieļaujamos izmantošanas mērķus. ES īstenošanas
tiesību akti ir stingrāki nekā Stokholmas konvencija, jo tajos
nav ietverti izņēmumi un pieļaujamie izmantošanas
mērķi, kas ES tika aizliegti jau ar REACH. Tas tika
darīts, lai ievērotu visaptverošo principu nepazemināt vides
aizsardzības līmeni ES. Procedūra jaunu NOP vielu iekļaušanai
un konvencijas pielikumu grozīšanai Saskaņā ar konvencijas 8. pantu
puses var iesniegt sekretariātam priekšlikumus par ķīmiskas
vielas iekļaušanu A, B un/vai C pielikumā. Priekšlikumus izskata NOP
IK. Ja izvērtēšanā secina, ka
attiecīgajai ķīmiskajai vielai tās pārneses
dēļ vidē lielā attālumā var būt būtiski
kaitīga iedarbība uz cilvēka veselību un/vai vidi un
tādēļ vajadzīga globāla mēroga rīcība,
priekšlikumu pieņem un sagatavo risku pārvaldības
novērtējumu, kurā ietilpst iespējamo kontroles
pasākumu analīze. Pamatojoties uz minēto novērtējumu,
NOP IK pieņem ieteikumu Pušu konferencei par attiecīgās
ķīmiskās vielas iekļaušanu A, B un/vai C pielikumā.
Galīgo lēmumu par iekļaušanu pieņem Pušu konference. Eiropas Savienībā A, B un/vai
C pielikuma grozījumi stājas spēkā vienu gadu pēc
tam, kad par to pieņemšanu Pušu konferencē paziņo
depozitārijs. NOP IK ieteikumi un ES tiesību akti Ja Pušu konferencē 2015. gada
maijā NOP IK ieteikums tiks pieņemts, tas nozīmēs, ka
starptautiskā līmenī būs aizliegts ražot, laist tirgū,
importēt/eksportēt un izmantot PHN, HHBD un PHF, izņemot PHF ražošanu
un izmantošanu pārvades līniju balstiem un traversām. Ja HHBD un PHN tiks iekļauti konvencijas
A un C pielikumā un PHF – konvencijas A pielikumā,
būs jāgroza NOP regula. Saskaņā ar minētās
regulas 14. panta 1. punktu gadījumos, kad vielas iekļauj
konvencijā, izmaiņas regulas pielikumos var izdarīt
saskaņā ar komiteju procedūrām, kas noteiktas Lēmuma
1999/468/EK[12]
5.a pantā, ņemot vērā Regulas
(ES) Nr. 182/2011[13]
10. un 11. pantu. Attiecībā uz PFOS un tās
atvasinājumiem NOP IK ziņojumā uzskaitīto specifisko
izņēmumu svītrošanai nebūs ietekmes uz ES tiesību
aktiem tāpēc, ka attiecīgie izņēmumi vai nu netika
īstenoti NOP regulās, vai arī to termiņš jau ir beidzies.
Vienīgais izņēmums še ir patlaban saskaņā ar NOP
regulu noteiktais izņēmums PFOS lietošanai cietajā
metalizācijā nenoslēgtās sistēmās, kur to izmanto
par slapināšanas līdzekli vadāmās galvanizācijas
sistēmās. Tomēr šis izņēmums saskaņā ar NOP
regulu ir spēkā tikai līdz 2015. gada 26. augustam. ES nostāja Ņemot vērā iepriekš
minēto, Stokholmas konvencijas Pušu Septītajā konferencē
Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta PHN un HHBD iekļaušana
konvencijas A un C pielikumā un PHF iekļaušana
A pielikumā. Tā kā uz PHF Eiropas Savienībā jau
attiecas ierobežojumi, specifisks izņēmums attiecībā uz PHF
ražošanu un izmantošanu pārvades līniju balstiem un traversām
nav vajadzīgs, bet to var akceptēt kā daļu no
vispārējā kompromisa. Turklāt Eiropas Savienībai
būtu jāatbalsta attiecīgo specifisko izņēmumu un
pieļaujamo izmantošanas mērķu svītrošana
attiecībā uz PFOS un tās atvasinājumiem, ieskaitot
izņēmumu attiecībā uz izmantošanu par slapināšanas
līdzekli vadāmās galvanizācijas sistēmās, jo
minētā izņēmuma svītrošana stāsies
spēkā tikai pēc izņēmuma termiņa beigām
Eiropas Savienībā 2015. gada augustā. 2. APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI Tā kā PHN un HHBD jau ir
iekļauti NOP regulā jeb Regulā (EK) Nr. 850/2004,
turpmāka apspriešana netiek uzskatīta par pamatotu. Tā kā
PHF laišana tirgū un izmantošana Eiropas Savienībā jau ir
aizliegta, jo tas ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (REACH) XVII
pielikumā un nav apstiprināts saskaņā ar Regulu (EK) Nr.
1107/2009 un Regulu (ES) Nr. 528/2012, arī šajā gadījumā
turpmāka apspriešana netika uzskatīta par nepieciešamu. Par
visām vielām ir notikušas atklātas apspriedes ar
ieinteresētajām personām visā pasaulē NOP IK
novērtēšanas laikā, un ieinteresētās personas tika
iesaistītas arī NOP IK apspriešanā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI Priekšlikuma juridiskā forma ir Padomes
lēmums, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu un
218. panta 9. punktu, un tajā nosaka, kāda nostāja ES
vārdā ieņemama Stokholmas Konvencijas par noturīgiem
organiskajiem piesārņotājiem Pušu Septītajā
konferencē attiecībā uz priekšlikumiem grozīt A, B un
C pielikumu. LESD 218. panta 9. punkts ir
piemērots juridiskais pamats, jo akts, ko paredzēts pieņemt Pušu
Septītajā konferencē, ir lēmums, ar kuru groza Stokholmas
konvencijas pielikumu un kuram ir juridiskas sekas. 2015/0069 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības
vārdā jāpieņem Stokholmas Konvencijas par noturīgiem
organiskiem piesārņotājiem Pušu Septītajā
konferencē attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem A,
B un C pielikumā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. panta
1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, tā kā: (1) 2004. gada
14. oktobrī ar Padomes Lēmumu 2006/507/EK[14] Eiropas Kopienas
vārdā apstiprināja Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem
organiskajiem piesārņotājiem ("konvencija"). (2) Savienība ir
iestrādājusi konvencijā paredzētos pienākumus Eiropas
Savienības tiesību aktos, izmantojot Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (EK) Nr. 850/2004[15]. (3) Savienība stingri uzsver
nepieciešamību pakāpeniski papildināt konvencijas A, B un/vai
C pielikumu, tajos iekļaujot jaunas vielas, kas atbilstoši
kritērijiem ir noturīgi organiskie piesārņotāji (NOP),
ņemot vērā piesardzības principu, lai sasniegtu konvencijas
mērķi un izpildītu Pasaules samitā par ilgtspējīgu
attīstību, kas notika 2002. gadā Johannesburgā, valstu
valdību panākto apņemšanos par ķīmisko vielu
kaitīgās iedarbības iespējami pilnīgu
samazināšanu līdz 2020.gadam. (4) Saskaņā ar
konvencijas 22. pantu Pušu konferencē var pieņemt lēmumus
par konvencijas A, B un/vai C pielikuma grozīšanu. Minētie
lēmumi stājas spēkā vienu gadu pēc tam, kad par
grozīšanu ir paziņojis depozitārijs, izņemot
attiecībā uz tām konvencijas pusēm ("puses"),
kuras izvēlējušās nepiedalīties. (5) Pēc pieteikuma
saņemšanas no Savienības 2011. gadā par pentahlorfenola
(PHF)[16]
iekļaušanu Noturīgo organisko piesārņotāju
izvērtēšanas komiteja ("NOP IK"), kas izveidota
saskaņā ar konvenciju, ir pabeigusi darbu pie PHF. NOP IK ir
konstatējusi, ka PHF atbilst konvencijas kritērijiem tā
iekļaušanai A pielikumā. Pušu Septītajā
konferencē ir plānots pieņemt lēmumu par PHF
iekļaušanu konvencijas A pielikumā. (6) PHF laišana tirgū un
izmantošana ir aizliegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (REACH)[17]
XVII pielikuma 22. ierakstu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009[18]
un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012[19] ir aizliegts laist
tirgū un lietot PHF attiecīgi kā augu aizsardzības
līdzekli un kā biocīdu. Tā kā PHF pārnese
vidē var notikt lielos attālumos, ES iedzīvotājiem būs
lielāks ieguvums no šīs vielas lietošanas pakāpeniskas
pārtraukšanas visā pasaulē nekā no tās lietošanas
aizliegšanas Savienībā. (7) NOP IK iesaka iekļaut
PHF konvencijā ar specifisku izņēmumu attiecībā uz PHF
ražošanu un izmantošanu pārvades līniju balstiem un traversām.
Savienībai nav vajadzīgs specifisks izņēmums, bet tai
būtu jāakceptē izņēmums Pušu Septītajā
konferencē, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu PHF
iekļaušanu. (8) Pēc pieteikuma
saņemšanas no Savienības 2011. gadā par hlornaftalīnu
iekļaušanu NOP IK ir konstatējusi, ka polihlornaftalīni atbilst
konvencijas kritērijiem to iekļaušanai A un C pielikumā.
Pušu Septītajā konferencē ir plānots pieņemt
lēmumu par PHN iekļaušanu konvencijas A un C pielikumā. (9) PHN ražošana
Savienībā nenotiek, taču tos var ražot netīši,
lielākoties sadedzināšanā (galvenokārt atkritumu
sadedzināšanā). Uz šīm darbībām attiecas Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES[20], un tām
jāpiemēro noteikti emisiju pārvaldības pasākumi. (10) PHN laišana tirgū un
izmantošana Savienībā ir aizliegta saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 850/2004, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES)
Nr. 519/2012[21].
Tā kā PHN pārnese vidē var notikt lielos attālumos, ES
iedzīvotājiem būtu lielāks ieguvums no šīs vielas
lietošanas pakāpeniskas pārtraukšanas visā pasaulē
nekā no tās aizliegšanas Savienībā ar Regulu (EK) Nr.
850/2004. (11) Pēc pieteikuma
saņemšanas no Savienības 2011. gadā par
heksahlorbutadiēna (HHBD) iekļaušanu NOP IK ir konstatējusi, ka
HHBD atbilst konvencijas kritērijiem tā iekļaušanai A un C pielikumā.
Pušu Septītajā konferencē ir plānots pieņemt
lēmumu par HHBD iekļaušanu konvencijas A un C pielikumā. (12) HHBD ražošana
Savienībā ir izbeigta, bet dažās rūpnieciskajās
darbībās to joprojām var ražot netīši. Uz šīm
darbībām attiecas Direktīva 2010/75/ES, un tām
jāpiemēro noteikti emisiju pārvaldības pasākumi. (13) HHBD laišana tirgū un
izmantošana Savienībā ir aizliegta saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 850/2004, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES)
Nr. 519/2012. Tā kā HHBD pārnese vidē var notikt lielos
attālumos, ES iedzīvotājiem būtu lielāks ieguvums no
šīs vielas lietošanas pakāpeniskas pārtraukšanas visā
pasaulē nekā no tās aizliegšanas Savienībā ar Regulu
(EK) Nr. 850/2004. (14) Perfluoroktānsulfoskābe
un tās atvasinājumi (PFOS) jau ir iekļauti konvencijas
A pielikumā ar vairākiem specifiskiem izņēmumiem.
Pēc minēto izņēmumu izvērtēšanas NOP IK aicina
puses pārtraukt PFOS izmantošanu paklājos, ādā un apģērbos,
tekstilijās un tapsēšanā, pārklājumos un
pārklājumu piedevās, insekticīdos ievazātu sarkano
ugunsskudru un termītu apkarošanai. NOP IK arī aicina puses
pārtraukt PFOS izmantošanu cietajai metalizācijai, kas ir
atļauta kā specifisks izņēmums, un lietot to vienīgi
cietajai metalizācijai tikai noslēgtās sistēmās, kas
saskaņā ar konvenciju ir atļauta kā pieļaujams
izmantošanas mērķis. Turklāt NOP IK mudina puses pārtraukt
PFOS izmantošanu atraktantos Atta spp. un Acromyrmex spp.
lapgraužu skudru apkarošanai, kas pašlaik ir atļauta kā
pieļaujams izmantošanas mērķis. (15) Savienībai saskaņā
ar NOP IK ierosinājumu būtu jāatbalsta specifisko
izņēmumu un pieļaujamo izmantošanas mērķu
svītrošana attiecībā uz PFOS un tās atvasinājumiem,
ieskaitot izņēmumu to izmantošanai par slapināšanas
līdzekli vadāmās galvanizācijas sistēmās, kurš
Savienībā ir īstenots ar Regulu (EK) Nr. 850/2004,
kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 757/2010[22], un kura termiņš
ir 2015. gada 26. augusts. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kas
Savienībai jāieņem Stokholmas konvencijas Pušu
Septītajā konferencē saskaņā ar Noturīgo
organisko piesārņotāju izvērtēšanas komitejas[23] ieteikumiem, ir
atbalstīt: –
pentahlorfenola (PHF)[24] iekļaušanu
konvencijas A un C pielikumā. Ja nepieciešams, Savienība var
akceptēt specifisku izņēmumu attiecībā uz PHF ražošanu
un izmantošanu pārvades līniju balstiem un traversām; –
polihlornaftalīnu (PHN)[25] iekļaušanu
konvencijas A un C pielikumā bez izņēmumiem; –
heksahlorbutadiēna (HHBD) iekļaušanu
konvencijas A un C pielikumā bez izņēmumiem; –
šādu izņēmumu un pieļaujamo
izmantošanas mērķu svītrošanu konvencijas B pielikuma
ierakstā par perfluoroktānsulfoskābi (PFOS) un tās
atvasinājumiem: paklāji, āda un apģērbi, tekstilijas
un tapsēšana, pārklājumi un pārklājumu piedevas,
insekticīdi ievazātu sarkano ugunsskudru un termītu apkarošanai,
atraktants Atta spp. un Acromyrmex spp. lapgraužu skudru
apkarošanai; –
specifiska izņēmuma svītrošanu
attiecībā uz PFOS izmantošanu metalizācijā, izņemot
cietajā metalizācijā tikai noslēgtās
sistēmās, kas saskaņā ar konvenciju ir atļauta kā
pieļaujams izmantošanas mērķis. Par šīs nostājas precizēšanu,
ņemot vērā norises Stokholmas konvencijas Pušu
Septītajā konferencē, Savienības pārstāvji var
vienoties konferencē, veicot koordinēšanu uz vietas, bez Padomes
papildu lēmuma. 2. pants Šis lēmums
stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes
vārdā — priekšsēdētājs [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf. [2] Divas ES
dalībvalstis to vēl nav ratificējušas (Itālija un Malta). [3] OV L 209, 31.7.2006., 1. lpp. [4] OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp. [5] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. [6] OV L 159, 20.6.2012., 1. lpp. [7] OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp. [8] OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. [9] OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp. [10] OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp. [11] Tas pats attiecas uz vielām, kuras papildus
iekļautas ANO/EEK Protokola par NOP I, II un/vai III pielikumā. [12] Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums
1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru
īstenošanas kārtību, OV L 184, 17.7.1999.,
23. lpp. [13] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu,
OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [14] Padomes 2004. gada 14. oktobra Lēmums Nr. 2006/507/EK
par to, kā Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Stokholmas
Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem
(OV L 209, 31.7.2006., 1. lpp.). [15] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29.
aprīļa Regula (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem
piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158,
30.4.2004., 7. lpp.). [16] Pieteikums par iekļaušanu UNEP/POPS/POPRC-7/4. [17] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula
(EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju
reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH),
un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza
Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un
Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu
76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK,
Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006.,
1.lpp.). [18] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības
līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas
79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.) [19] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula
(ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu
(OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.). [20] Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra
Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
(piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334,
17.12.2010., 17. lpp.). [21] Komisijas 2012. gada 19. jūnija Regula (ES)
Nr. 519/2012, ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem
piesārņotājiem (OV L 159, 20.6.2012., 1. lpp.). [22] Komisijas Regula (ES) Nr. 757/2010, ar ko groza
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/2004 par
noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem I un
III pielikumu, OV L 223/29, 25.8.2010. [23] Lēmumi POPRC-10/1, POPRC-9/1, POPRC-9/2. [24] Pentahlorfenols, tā sāļi un esteri. [25] Dihlornaftalīni, trihlornaftalīni,
tetrahlornaftalīni, pentahlornaftalīni, heksahlornaftalīni,
heptahlornaftalīni un oktahlornaftalīni – atsevišķi vai
kā polihlornaftalīnu sastāvdaļas.