KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā veikti darbi saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmu Bulgārijai, Lietuvai un Slovākijai laikā no 2010. līdz 2014. gadam /* COM/2015/078 final */
KOMISIJAS
ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā veikti darbi
saskaņā ar kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas
palīdzības programmu Bulgārijai, Lietuvai un Slovākijai
laikā no 2010. līdz 2014. gadam Satura
rādītājs 1............ Ievads. 3 2............ Programmas
administrēšana. 4 3............ Valstu
ziņojumi 7 3.1......... Bulgārija
— Kozlodujas atomelektrostacija. 7 3.2......... Lietuva —
Ignalinas atomelektrostacija. 8 3.3......... Slovākija
— Bohunices V1 atomelektrostacija. 9 4............ Secinājums. 10 1. Ievads Šajā ziņojumā
izklāstīts, kā īstenota Eiropas Savienības
kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības
programma Bulgārijai, Lietuvai un Slovākijai no 2010. līdz
2014. gadam. Ar to tiek izpildītas
ziņošanas prasības, ko paredz gan pašreizējās 8,9 gan iepriekšējās 4,5,6 palīdzības programmas. Mērķis un juridiskais pamats Līdz ar pievienošanos ES Bulgārija,
Lietuva un Slovākija apņēmās astoņas vecas, padomju
režīma laikā projektētas kodolspēkstacijas slēgt
vēl pirms to plānotā ekspluatācijas laika beigām.
Savukārt Savienība apņēmās šīm trim
dalībvalstīm sniegt finansiālu palīdzību, lai
varētu slēgt šādas spēkstacijas: Kozlodujas AES (KAES) 1.–4. bloku
Bulgārijā, Ignalinas AES (IAES) 1. un 2. bloku
Lietuvā, Bohunices V1 AES (V1 AES) 1. un
2. bloku Slovākijā. Lietuvai un Slovākijai (pievienojās
2004. gadā) tas jāizdara citos termiņos nekā
Bulgārijai (pievienojās 2007. gadā). ES palīdzība tika īstenota
atsevišķos posmos: (1)
pirmspievienošanās posms, izmantojot programmu
PHARE[1],
(2)
pēcpievienošanās posms (saskaņā
ar attiecīgo pievienošanās aktu protokoliem)[2],[3],[4], (3)
pagarinājums līdz 2013. gadam
saskaņā ar attiecīgajām Padomes regulām[5],[6],[7]. Ar divām Padomes regulām [8],[9]
un to labojumiem ir izveidots jauns juridiskais pamats, kas paredz
turpmāku atbalstu ekspluatācijas izbeigšanas programmām no
2014. līdz 2020. gadam. Iepriekšējā īstenošanas
ziņojumā[10] ir aprakstīts, kā trīs dalībvalstis ir
izpildījušas savu sākotnējo apņemšanos un kā
palīdzības programma ir īstenota līdz 2009. gadam.
Šajā ziņojumā ir aprakstīti īstenotie pasākumi un
gūtie rezultāti laikā no 2010. gada līdz
2014. gada 31. oktobrim, izņemot finanšu datus, kas aptver
periodu līdz 2014. gada 30. septembrim. Budžets un tvērums ES finansiālā palīdzība
bija paredzēta, lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm
priekšlaicīgi slēdzamo reaktoru ekspluatācijas izbeigšanā
(ekspluatācijas izbeigšanas sadaļa) un lai enerģētikas
nozarē īstenotu seku mazināšanas pasākumus, piemēram,
ražošanas jaudas aizstāšanas, vidisko aspektu uzlabošanas,
modernizēšanas un energoefektivitātes pasākumus (enerģētikas
sadaļa). Jaunā palīdzības programma galvenokārt
vērsta uz stabilu procesa virzību, līdz ekspluatācijas
izbeigšana būs pilnībā paveikta. Tāpēc jaunajā
finansēšanas periodā (2014-2020) enerģētikas sadaļas
projektiem jauns atbalsts netiks piešķirts, tomēr jau uzsākto
projektu īstenošana turpināsies vēl vairākus gadus. ES finansiālās palīdzības
mērķis nav segt visas ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas vai
kompensēt visas priekšlaicīgas slēgšanas ekonomiskās sekas
— tā drīzāk ir ES un dalībvalstu solidaritātes
izpausme. Finansiālais atbalsts ekspluatācijas izbeigšanas
programmām (miljonos euro) || Līdz 2009. g. beigām faktiski piešķirts || 2010- 2013 faktiski piešķirts || 2014-2020 pašreizējās cenās || Kopā Bulgārija (Kozloduja) || 566 || 300 || 293 || 1159 Lietuva (Ignalina) || 875 || 492 || 451 || 1818 Slovākija (Bohunice) || 364 || 248 || 225 || 837 Kopā || 1805 || 1040 || 969 || 3814 2. Programmas administrēšana 2.1. Īstenošanas
metode Komisija (Enerģētikas
ģenerāldirektorāts) ir īstenojusi ES finansiālās
palīdzības programmu visās trīs dalībvalstīs kopš
to pievienošanās, izmantot netiešās pārvaldības
režīmu. Budžeta izpilde notiek ar Eiropas Rekonstrukcijas un
attīstības bankas (ERAB) starpniecību, kad līdzekļus
piešķir attiecīgajiem Starptautiskajiem ekspluatācijas
izbeigšanas atbalsta fondiem (IDSF), bet Lietuvas
gadījumā — arī ar valsts aģentūras
(Centrālās projektu vadības aģentūras (CPMA))
starpniecību. Starptautiskie ekspluatācijas
izbeigšanas atbalsta fondi Katrai no trim dalībvalstīm
2000. gadā tika izveidots atsevišķs fonds. Šiem fondiem
finansējumu piešķir vairāki līdzekļu devēji, un
tos pārvalda ERAB. Kopš 2004. gada līdzekļus piešķir
tikai EK, un fondu darbības gaitā tā piešķīrusi
vairāk nekā 95 % no visiem līdzekļiem. 2013. gadā Komisija no jauna
izvērtēja un akceptēja ERAB lomu IDSF
pārvaldībā laikā no 2014. līdz 2020. gadam. Valsts aģentūras Pašlaik tikai Lietuva pasākumus
īsteno ar valsts aģentūras — Centrālās projektu
vadības aģentūras (CPMA) — starpniecību.
Šī aģentūra darbojas kopš 2007. gada, un tas ir
vienīgais veids, kā var īstenot jaunus projektus, jo ERAB
paspārnē tiek īstenoti tikai vēl pirms 2014. gada
uzsākti projekti. 2014. gada oktobrī Slovākija
izteica vēlmi ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības
programmu īstenot, izmantojot valsts aģentūru —
Slovākijas Inovācijas un enerģētikas aģentūru —,
un par to nosūtīja Komisijai oficiālu priekšlikumu. Komisija
2015. gadā izvērtēs, vai tas ir saskaņā ar
Finanšu regulu, un pieņems lēmumu. Līdz šim Bulgārija nav
vēlējusies izveidot šādu valsts struktūru. 2.2. Procedūras
un programmas uzraudzība 2010.-2013. gadā Īstenošana 2010.–2013. gadā
turpinājās saskaņā ar esošo sistēmu, kas tika
pārskatīta 2010. gadā sakarā ar palīdzības
sniegšanas termiņa pagarināšanu Bulgārijai[11]. Katru gadu dalībvalstis sagatavoja
plānošanas dokumentu, kurā nosprausti vispārīgie
mērķi, kā tiks izmantota ES palīdzība
nākamajā gadā. Šos dokumentus izvērtēja
Enerģētikas ĢD, un pēc tam tos iesniedza dalībvalstu
pārstāvju komitejai, kas sniedza savu atzinumu[12].
Komisija minētajām trim programmām līdzekļus
piešķīra, pieņemot Komisijas gada lēmumu par
finansējumu (CFD), kam pievienoja plānošanas dokumentus. Sīki izstrādātus projektu
priekšlikumus apstiprināšanas procesa ietvaros atsevišķi iesniedza
Enerģētikas ĢD izskatīšanai un komitejai atzinuma
saņemšanai. Līdzekļus atsevišķiem projektiem piešķīra
tikai pēc to apstiprināšanas. Komisija pēc pieprasījuma
pārskaitīja līdzekļus ERAB un CPMA, pamatojoties uz
maksājumu prognozēm un projektu īstenošanas progresu. Īstenošanu katrā kanālā un
valstī uzraudzīja pārraudzības komiteja: IDSF
gadījumā — attiecīgā ieguldītāju
sanāksme, CPMA (Lietuvā) gadījumā — īpaša
komiteja. Lai gan projektus var finansēt 100 % apmērā,
galvenajiem projektiem ir noteikta konkrēta līdzfinansējuma
maksimālā robeža, kas nozīmē, ka izmaksu pārsniegumu
sedz saņēmējs. Attiecībā uz palīdzības
programmu ir veiktas regulāras revīzijas un novērtējumi.
Eiropas Revīzijas palāta ir veikusi revīziju, kuras gaitā
sagatavoti ieteikumi gan par tolaik īstenoto programmu, gan par programmas
pagarināšanu nākotnē[13].
EK pasūtīja ārējo finanšu revīziju par BIDSF, IIDSF
un KIDSF, kā paredzēts attiecīgajās Padomes
regulās. Revīziju gaitā izteiktie ieteikumi pašlaik tiek
īstenoti. 2.3. Pārskatītas
īstenošanas procedūras un ex-ante
nosacījumi Balstoties uz desmit īstenošanas gados
gūto pieredzi un ņemot vērā iepriekšējo revīziju
ieteikumus, Komisija pārskatītās īstenošanas
procedūras pieņēma 2014. gada
augustā — agrāk, nekā Regulā noteikts[14]. Pārskatītās procedūras
paredz katras ekspluatācijas izbeigšanas programmas mērķus,
sasniedzamos rezultātus, galvenos posmus, atskaites punktus un
attiecīgos snieguma rādītājus; tajās ietilpst
sīki izstrādāti ekspluatācijas izbeigšanas plāni, kas
aptver visu ekspluatācijas izbeigšanas programmu15,16. Lai liktu stabilu pamatus, pirms sākusies
jauno, 2014.–2020. gadam paredzēto procedūru īstenošana,
Padomes regulas paredz ex-ante nosacījumus, t. i.,
priekšnoteikumus, kam jāīstenojas, lai katra dalībvalsts
varētu saņemt turpmāku palīdzību[15],[16]. Katra
dalībvalsts Komisijai laikus sniedza attiecīgo informāciju, kas
apliecina, ka tās pilda Savienības acquis kodoldrošības
jomā un ka tās ir sagatavojušas plānu, kā tiks
finansēta ekspluatācijas izbeigšanas programma visā tās
garumā, kā arī sīki izstrādātu
ekspluatācijas izbeigšanas plānu. 2.4. Procedūras
un programmas uzraudzība 2014. gadā 2014. gada 30. oktobrī Komisija
pieņēma finansēšanas lēmumu un līdz ar to
atļāva izmantot līdzekļus šīm trim programmām[17]. 2014. gadam paredzētos
līdzekļus faktiski piešķirs, noslēdzot
deleģēšanas nolīgumus ar īstenošanas
struktūrām — ERAB un CPMA. Šie nolīgumi pašlaik tiek
gatavoti (stāvoklis 2014. gada 31. oktobrī), un paredzams,
ka tie tiks sagatavoti pietiekami laicīgi, lai varētu izmantot
2014. gadam paredzētos resursus. Komisija pārskaitīs
līdzekļus ERAB un CPMA, pamatojoties uz maksājumu
prognozēm un projektu īstenošanas progresu. 2014. gadā pakāpeniski ir
izstrādātas jaunas procedūras, un visas ieinteresētās
personas ir tās ieviesušas, sākot ar jauniem projektiem.
Pārskatītās īstenošanas procedūras paredz sīkākas
prasības par ziņošanu, un tās ir piemērojamas arī jau
noritošiem projektiem, kas uzsākti saskaņā ar
iepriekšējām procedūrām, ciktāl jaunie noteikumi un
noslēgtās oficiālās vienošanās nav pretrunā. Pasākumu un finanšu palīdzības
īstenošanu kontrolē katras valsts un īstenošanas kanāla
uzraudzības komiteja. 3. Valstu ziņojumi Neraugoties uz grūtībām,
reaktori palika slēgti, tika turpināta kodoldegvielas izvākšana,
un šobrīd ir tikai viens reaktors, kurā ir kodoldegviela. Visas
ekspluatācijas izbeigšanas programmas ir ievērojami
pavirzījušās uz priekšu; tas ir sevišķi skaidri redzams
gadījumos, kad turbīnu zāļu demontāžas gaitā ir
radies liels daudzums materiālu, ko paredzēts aizvākt un
nogādāt vai nu uz parasto pārstrādi, vai radioaktīvo
atkritumu apglabāšanu. 3.1. Bulgārija — Kozlodujas
atomelektrostacija Slēgšanas saistības un izmaiņas finansējumā Kopš 2008. gada 1. un 2. bloks ir
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas valsts uzņēmuma (SERAW)
kontrolē. 3. un 4. blokā kopš 2012. gada jūlija vairs
nav kodoldegvielas, un spēkstacijas operators to nodeva SERAW
pārziņā 2013. gada martā; tagad par visām
ekspluatācijas izbeigšanas darbībām atbildīgs ir SERAW. Ievērojams ieguvums saistībā ar
ES palīdzību bija 2006. gada izmaiņas ekspluatācijas
izbeigšanas stratēģijā, proti, tika nolemts, ka
ekspluatācija jāpārtrauc nekavējoties, nevis pēc
laika. Šīs izmaiņas samazina ekspluatācijas izbeigšanas laiku,
ļauj demontāžas darbu veikšanai optimāli izmantot pieejamos
darbiniekus, kā arī varētu samazināt kopējās
izmaksas. Ar jaunākajām izmaiņām, ko veica
2011. gadā, tika noteikts, ka pabeigšanas termiņš ir
2030. gads. Dažos projektos ir bijuši kavējumi, taču tiem nav
bijusi būtiska ietekme, tāpēc darbus joprojām ir
iespējams pabeigt plānotajā termiņā. Kopējā ES līdz šim
piešķirtā palīdzība Bulgārijai ir 868 miljoni
euro. Sīkāka informācija par Bulgārijai
atvēlēto līdzekļu sadali atrodama pielikuma
1. tabulā. 2013. gada beigās ES nebija veikusi
maksājumus 238 miljonu euro vērtībā
(saistības 868 miljoni euro mīnus faktiskie maksājumi
630 miljoni euro). Projektu
īstenošana 1.-4. bloka turbīnu zāļu
demontāžas operācijas norit apmierinoši. Paredzams, ka
kompetentā iestāde drīzumā piešķirs 1. un
2. bloka ekspluatācijas izbeigšanas licenci. Tas, ka ir nepieciešams
atkārtots valsts nozīmes atkritumu apglabāšanas iekārtas
vides ietekmējuma novērtējums (VIN), palielina risku, ka
programmas īstenošana aizkavēsies. Tā kā pašlaik VIN tiek
apstrīdēts tiesā saistībā ar plazmas kausēšanas
iekārtu un ekspluatācijas izbeigšanas licenci, tas joprojām rada
risku, ka programmas īstenošana aizkavēsies un radīsies papildu
izmaksas. Līdz
2013. gada beigām aptuveni 40 % no Kozlodujas programmai
piešķirtajiem līdzekļiem atvēlēti galveno
enerģētikas nozares projektu atbalstam saskaņā ar
Bulgārijas enerģētikas stratēģiju[18]. Tas, cik sekmīgi bijuši pārskata periodā
atbalstītie projekti, izklāstīts pielikuma 2. tabulā. 3.2. Lietuva
— Ignalinas atomelektrostacija Slēgšanas
saistības un izmaiņas finansējumā Sarežģītā
politiskā situācija, kurā tika izdarīts spiediens
2012. gadā atsākt 2. bloka darbību, ir normalizējusies,
un Lietuva ir turpinājusi pievienošanās saistību izpildi. Abi
bloki tiek droši apsaimniekoti, un notiek to ekspluatācijas izbeigšana;
tomēr kodoldegviela no 2. bloka nav izvākta pilnībā. Valsts uzņēmums "Ignalinas
AES" (IAES), kas reaktorus ekspluatēja, tagad ir atbildīgs par
abu reaktora bloku drošu uzturēšanu un ekspluatācijas izbeigšanu.
Iepriekšējā ziņojumā aprakstītais
"pārmaiņu vadības process", sākot ar elektroenerģijas
ražošanu un beidzot ar ekspluatācijas izbeigšanas organizēšanu, ir
bijis sekmīgs, un Lietuva un IAES ir uzņēmušās
atbildību par ekspluatācijas izbeigšanas procesu. IAES vadība
turpina uzņēmuma modernizāciju. Kopējā ES līdz šim
piešķirtā palīdzība Lietuvai ir 1367 miljoni euro.
Sīkāka informācija par Lietuvai atvēlēto līdzekļu
sadali atrodama pielikuma 3. tabulā. 2013. gada beigās ES
nebija veikusi maksājumus 282 miljonu euro
vērtībā (saistības 1367 miljoni euro mīnus
faktiskie maksājumi 1085 miljoni euro). Projektu īstenošana ES palīdzību bija paredzēts
izmantot reaktora bloku drošai uzturēšanai, ekspluatācijas
izbeigšanas (tostarp stratēģiskās dokumentācijas)
sagatavošanai un atkritumu apstrādes un glabāšanas iekārtu
ierīkošanai. Kopš 2009. gada visas valdības ir
gādājušas par to, ka IAES un Lietuva daudz aktīvāk iesaistās
ekspluatācijas izbeigšanas procesā, kā arī uzņemas
daudz lielāku atbildību. Divos svarīgos infrastruktūras investīciju
projektos — "izlietotās kodoldegvielas pagaidu
uzglabāšana" un "cieto atkritumu apstrādes un
glabāšanas iekārta" — radās komerciālas un
tehniskas nesaskaņas starp IAES un attiecīgajiem
piegādātājiem. Kopš 2013. gada strīdīgie
jautājumi tiek aktīvi risināti un pakāpeniski arī
atrisināti atbilstīgi saskaņotam plānam. Tomēr šī
iemesla dēļ ir radušies nopietni kavējumi un
palielinājušās izmaksas: tagad paredzēts, ka ekspluatācijas
izbeigšanas process tiks pabeigts 2038. gadā
(sākotnēji — 2030. gadā), un ir panākta
komerciāla vienošanās, kuras rezultātā izmaksas palielinājās
par 72,9 miljoniem euro. IAES darbinieki galvenokārt strādā pie turbīnu
zāles demontāžas, un te ir gūtas redzamas sekmes. Tagad
šajā ēkā ikdienišķi funkcionē fragmentācijas un
dekontaminācijas iekārtas. Lai tiktu galā ar
pārstrādājamiem materiāliem, kas uzkrājušies lielos
daudzumos, šīs iekārtas pagaidām darbina
3 maiņās. Līdz 2013. gada beigām aptuveni
25 % no Ignalinas programmai piešķirtajiem līdzekļiem ir
atvēlēti galveno enerģētikas nozares projektu atbalstam
saskaņā ar Lietuvas enerģētikas stratēģiju[19]. Tas, cik sekmīgi
bijuši pārskata periodā atbalstītie projekti, izklāstīts
pielikuma 4. tabulā. 3.3. Slovākija
— Bohunices V1 atomelektrostacija Slēgšanas
saistības un izmaiņas finansējumā V1 AES ir divi VVER 440/230 tipa
reaktori. Par V1 AES uzraudzību pēc slēgšanas un tās
ekspluatācijas izbeigšanu ir atbildīgs valsts uzņēmumu JAVYS.
1. un 2. bloku galīgi slēdza attiecīgi 2006. un
2008. gada beigās. Kopējā ES līdz šim
piešķirtā palīdzība Slovākijai ir 612 miljoni
euro. Sīkāka informācija par Slovākijai
atvēlēto līdzekļu sadali atrodama pielikuma
5. tabulā. 2013. gada beigās ES nebija veikusi
maksājumus 250 miljonu euro vērtībā
(saistības 612 miljoni euro mīnus faktiskie maksājumi
362 miljoni euro). Projektu
īstenošana Ekspluatācijas izbeigšanas licence
1. posmam, ar kuru tika dota atļauja veikt demontāžas
pasākumus ārpus kontroles zonām, tika izdota
2011. gadā, kā bija paredzēts. Demontāžas
pasākumi ir sākti attiecīgajās zonās, piemēram,
turbīnu zālēs, un ir panākts ievērojams progress. Ir
veikti ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās darbi.
2012. gadā ekspluatācijas izbeigšanas stratēģija tika
atjaunināta. Lai gan daži būtiski projekti
aizkavējās, tam nebija būtiskas ietekmes uz ekspluatācijas
izbeigšanu. Pasākumi kopumā īstenoti atbilstoši grafikam,
saskaņā ar kuru visi pasākumi jāpabeidz 2025. gadā. Ekspluatācijas izbeigšanas programma
noritējusi sekmīgi: sarežģīti projekti (piem., primāro
ķēžu dekontaminācija) tagad ir krietni pavirzījušies uz
priekšu, un paredzams, ka līdz 2014. gada beigām tiks piešķirta
ekspluatācijas izbeigšanas licence 2. posmam, kas ir ļoti
būtisks atskaites punkts. Tiek gatavoti nozīmīgi
uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus par sistēmu
demontāžu kontroles zonā un par reaktora dzesēšanas
sistēmas lielo mezglu demontāžu. Līdz 2013. gada beigām aptuveni
35 % no Bohunices programmai piešķirtajiem līdzekļiem ir
atvēlēti galveno enerģētikas nozares projektu atbalstam
saskaņā ar Slovākijas enerģētikas
stratēģiju.[20] Tas, cik sekmīgi bijuši pārskata
periodā atbalstītie projekti, izklāstīts pielikuma
6. tabulā. 4. Secinājums Politiski grūtā situācija, kas
bija aprakstīta iepriekšējā ziņojumā, lielā
mērā ir normalizējusies, un visas slēgšanas saistības
joprojām tiek pildītas. Tāpēc uzmanības centrā
šobrīd ir tikai un vienīgi ekspluatācijas izbeigšanas
darbības. Tas nebūtu bijis iespējams bez ekspluatācijas izbeigšanas
palīdzības programmas. Lietuva, Slovākija un Bulgārija,
pamatojoties uz slēgšanas saistībām, turpina reaktoru
ekspluatācijas izbeigšanas darbus slēgšanai paredzētajos
reaktoros. Lai gan ir piedzīvota zināma aizkavēšanās, daudz
kas ir noritējis ļoti sekmīgi — ne tikai sagatavošanās
darbi un organizatoriskās pārmaiņas, bet arī faktiskā
ēku un iekārtu likvidācija. Ir noskaidrots, kāds finansējums
nepieciešams ekspluatācijas izbeigšanas programmu pabeigšanai.
Finansēšanas plānos atklājas starpība starp
vajadzībām un jau sagādātajiem līdzekļiem, no
kuriem ļoti liela daļa piešķirta no ES palīdzības
programmām. Rūpīgi jāseko līdzi, kādām
vajadzībām nepieciešami papildu līdzekļi. Ekspluatācijas izbeigšanas sadaļa Kā izklāstīts trijos
ekspluatācijas izbeigšanas plānos, pakāpeniski uzsvars būtu
jāpārvirza no sagatavošanās darbiem uz demontāžu un
saistīto atkritumu apstrādi. Pašreiz tiek būvētas
iekārtas, kas nepieciešamas ekspluatācijas izbeigšanai,
radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apstrādei un
glabāšanai. Ir sagatavota licencēšanas dokumentācija un
sākta demontāža. Sagaidāms, ka Bulgārija un Slovākija
drīzumā saņems pilnīgas ekspluatācijas izbeigšanas
licences. Lai gan dažos ekspluatācijas izbeigšanas projektos bija
kavējumi, tika veikti efektīvi pasākumi, lai maksimāli
samazinātu to ietekmi uz ekspluatācijas izbeigšanas plānoto
termiņu; tomēr Lietuvā nebija iespējams izvairīties no
atpalikšanas no vispārīgā īstenošanas grafika. Enerģētikas sadaļa Enerģētikas nozare ir guvusi labumu
no valstu enerģētikas politikai atbilstošu projektu īstenošanas.
Pārskata periodā galvenā uzmanība tika pievērsta
ekspluatācijas izbeigšanai, tomēr Bulgārijā būtiska
daļa palīdzības tika piešķirta enerģētikas
nozarei. Jau uzsākto projektu īstenošana turpināsies vēl vairākus
gadus, taču jauniem projektiem enerģētikas nozarē atbalsts
piešķirts netiks. Perspektīva 2. posma ekspluatācijas izbeigšanas
licenču izsniegšana Bulgārijā un Slovākijā ļaus
uzsākt pamatsistēmu demontāžu. Tas nozīmē, ka
nākamajā gadā varētu palielināties
kodoliekārtā demontēto materiālu plūsma. Īstenošanas procedūrās ir
sīki noteikti mērķi un rādītāji, un tas ļaus
rūpīgi sekot līdzi darbu norisei, izmantojot kvantitatīvu
informāciju. Konkrētāk, ir iecerēts visās trīs
programmās ieviest iegūtās vērtības
pārvaldības (Earned Value Management (EVM))[21] metodi, un tas
atvieglos projektu vadību vietējā līmenī un pavairos
Komisijas uzraudzības un ziņošanas efektivitāti. No
2015. gada sīkāks, kvantitatīvs apraksts par darba
programmā paredzēto darbu izpildi balstīsies uz ticamiem,
konsekventiem un salīdzināmiem rādītājiem. Komisijas dienesti (Enerģētikas
ĢD un tā Kopīgo resursu direktorāts) pašlaik gatavojas
norādītās valsts aģentūras revīzijai
Slovākijā un kopumā atbalsta pāreju uz situāciju, kad
par ekspluatācijas izbeigšanu atbildību pilnībā
uzņemas valsts līmenī. [1] Palīdzības programma Viduseiropas un Austrumeiropas
valstīm, [2] OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp. un 944. lpp. [3] OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp. un 954. lpp. [4] OV L 157, 21.6.2005., 11. un 38. lpp. [5] OV L 411, 30.12.2006., 10. lpp. [6] OV L 131, 23.5.2007., 1. lpp. [7] OV L 189, 22.7.2010., 9. lpp. [8] OV L 346, 20.12.2013., 1. lpp. un OV L 8,
11.1.2014., 31. lpp. [9] OV L 346, 20.12.2013., 7. lpp., OV L 8, 11.1.2014.,
30. lpp. un OV L 121, 24.4.2014., 59. lpp. [10] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to finanšu
resursu izmantošanu 2004.–2009. gadā, kas Lietuvai, Slovākijai
un Bulgārijai piešķirti, lai atbalstītu saskaņā ar
pievienošanās aktiem priekšlaicīgi slēgto atomelektrostaciju
ekspluatācijas pārtraukšanu (COM(2011) 432 galīgā
redakcija). [11] Komisijas lēmums par procedūrām, kas attiecas uz
pasākumu un finanšu palīdzības plānošanu un uzraudzību
saskaņā ar Bohunices, Ignalinas un Kozlodujas programmām
2007.–2013. gadam (C(2010)6885). [12] Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas
palīdzības programmas komiteja (NDAPC). [13] Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 16/2011
“ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas
pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā”. [14] Komisijas 2014. gada 7. augusta Īstenošanas
lēmums, ar ko nosaka piemērošanas noteikumus, kas attiecas uz
kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības
programmām Bulgārijai, Lietuvai un Slovākijai no 2014. līdz
2020. gadam, C(2014) 5449 final. [15] OV L 346, 20.12.2013., 1. lpp. un OV L 8,
11.1.2014., 31. lpp. [16] OV L 346, 20.12.2013., 7. lpp., OV L 8, 11.1.2014.,
30. lpp. un OV L 121, 24.4.2014., 59. lpp. [17] Komisijas 2014. gada 30. oktobra Īstenošanas
lēmums par finansēšanas lēmuma pieņemšanu
attiecībā uz Bohunices, Ignalinas un Kozlodujas kodoliekārtu
ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām
2014. gadā. [18] Bulgārijas Enerģētikas stratēģija līdz
2020. gadam, publicēts SG Nr. 43, 2011. gada
7. jūnijs. [19] Rezolūcija par valsts enerģētikas
stratēģijas apstiprināšanu, 2007. gada
18. janvāris, Nr. X-1046, Viļņa. [20] Slovākijas Republikas enerģētikas politika,
apstiprināta ar Slovākijas Republikas valdības rezolūciju
Nr. 29 2006. gada 11. janvārī. [21] Projektu vadības paņēmiens projekta rezultātu un
sekmju mērīšanai. Bulgārija 1. tabula. Finanšu datu kopsavilkums par
Bulgāriju (miljonos euro) || Līdz 2009. g. || 2010-2013 || 2014. g. janv.-sept. || Kopā ES piešķirtie līdzekļi || 568 || 300 || 0 || 868 Līdzekļi no citiem avotiem || 15 || 0 || 0 || 15 Procenti || 23 || 6 || 0 || 29 Kredīts kopā || 606 || 306 || 0 || 911 || || || || Pārvedumi no ES || 363 || 188 || 79 || 630 Pārvedumi no citiem avotiem || 14 || 0 || 0 || 14 Procenti || 23 || 6 || 0 || 29 Kopējā kreditētā summa || 400 || 194 || 80 || 673 || || || || Iedalīts projektiem || 513 || 384 || -36* || 861 Parakstītie līgumi || 328 || 229 || 51 || 608 Izmaksāts saskaņā ar parakstītajiem līgumiem || 173 || 255 || 37 || 465 Kumulatīvās izmaksas || 5 || 3 || 0 || 8 (*)
Ekspluatācijas izbeigšanas projekta tvērums tika stipri
samazināts, un cits projekts (siltuma ražošanas iekārtas būve)
tika atcelts. Attiecīgie piešķīruma līgumi par kopējo
summu 41 miljonu euro tika izbeigti un attiecīgie
līdzekļi — atgūti. 2. tabula. Bulgārijā atbalstīto projektu
galvenās iezīmes Ekspluatācijas izbeigšanas sadaļa || Dekontaminācija un demontāža || Līdz šim 1.-4. turbīnu zālē ir demontēts aptuveni 4000 t materiāla, kas kopumā ir saskaņā ar mērķi. 2014. gada novembrī tika izdota Kozlodujas spēkstacijas 1. un 2. bloka ekspluatācijas izbeigšanas licence. Raksturojums || Notiek 1.–4. bloka radioloģiskā inventarizācija; ir pabeigti aprēķini par aktivāciju un kontamināciju, notiek paraugu ņemšana, lai noteiktu nuklīdu vektorus. Atkritumu apstrāde un kondicionēšana || Ir iesniegti visi pamatojošie dokumenti par plazmas kausēšanas iekārtu, un paredzams, ka galīgo būvatļauju izsniegs 2014. gadā. Ir sākti provizoriski būvdarbi. Ir pabeigta paraugu ņemšana no iztvaicētāja koncentrāta. Kamēr nav galīgi pabeigta paraugu analīze, darbuzņēmēja finansiālais piedāvājums par apstrādes posmu tiek neatkarīgi izvērtēts. Ir izdota būvatļauja izmēra samazināšanas un dekontaminācijas darbnīcai. Būvdarbi sākās uzreiz pēc tam. Atkritumu pagaidu glabāšana un apglabāšana || Lietotās kodoldegvielas glabātava tika nodota ekspluatācijā; glabāšanā pieņemti 6 pilni konteineri. Pieteikums darbības licencei ir sagatavošanas pēdējā posmā. Būvniecību aizkavēs nepieciešamība pēc atkārtota valsts nozīmes atkritumu apglabāšanas iekārtas vides ietekmējuma novērtējuma (VIN). Tikmēr sagatavošanās darbi (piemēram, objekta pirmsapglabāšanas monitorings un infrastruktūras sagatavošana) norit saskaņā ar grafiku. Enerģētikas sadaļa || Termoelektrostacijas "Maritza East 2" atjaunošana || Ir ierīkota ģipša dehidratācijas sistēma. Dzesēšanas sūkņu stacijas atjaunošana tiks pabeigta 2015. gada pirmajā ceturksnī. Valsts elektrosadales sistēmas modernizācija un paplašināšana || Apakšstaciju "Tsaravetz", "Bourgas", "Metallurgichna", "Zlatitza" un "Mayak" atjaunošana ir pabeigta un apakšstacijas tiek ekspluatētas. Apakšstacijai "Kavarna" ir izdots pabeigšanas sertifikāts, un nodošana ekspluatācijā paredzama līdz 2014. gada oktobra beigām. Augstspiediena gāzes cauruļvadu un gāzes regulēšanas staciju būvniecība || Būvdarbi ir gandrīz pabeigti, izņemot nelielu cauruļvada posmu Suhata Reka aizsargājamā teritorijā. Energoefektivitātes pasākumi publiskajās ēkās || Ir pabeigts liels projekts — Ruses Universitātes galvenās ēkas atjaunošana. 2014. gada 5. oktobrī energoefektivitātes pasākumi bija pilnībā īstenoti 120 publiskajās ēkās no 168. 2013. gadā tika pabeigti energoefektivitātes pasākumi visās 49 pašvaldības ēkās Burgasā, Plovdivā un Stara Zagorā. Lietuva 3. tabula.
Finanšu datu kopsavilkums par Lietuvu (miljonos euro) || Līdz 2009. g. || 2010-2013 || 2014. g. janv.-sept. || Kopā ES piešķirtie līdzekļi || 875 || 492 || 0 || 1367 Līdzekļi no citiem avotiem || 33 || 0 || 0 || 33 Procenti || 49 || 7 || 0 || 56 Kredīts kopā || 957 || 499 || 0 || 1456 || || || || Pārvedumi no ES || 712 || 324 || 50 || 1085 Pārvedumi no citiem avotiem || 33 || 0 || 0 || 33 Procenti || 49 || 7 || 0 || 56 Kopējā kreditētā summa || 794 || 331 || 50 || 1174 || || || || Iedalīts projektiem || 862 || 348 || -16 || 1194 Parakstītie līgumi || 772 || 356 || 9 || 1137 Izmaksāts saskaņā ar parakstītajiem līgumiem || 422 || 449 || 94 || 965 Kumulatīvās izmaksas || 6 || 6 || 0 || 12 4. tabula. Lietuvā atbalstīto projektu galvenās
iezīmes Ekspluatācijas izbeigšanas sadaļa || Dekontaminācija un demontāža || Primārās ķēdes demontāža pēc neveiksmīga dekontaminācijas mēģinājuma pašlaik ir apturēta. Pašlaik norisinās tiesvedība ar darbuzņēmēju. Iekārtas operators turpina izstrādāt reģenerācijas stratēģiju projektam. Kopš 2010. gada turbīnu zālē demontēts vairāk nekā 8000 t materiālu. Atkritumu apstrāde un kondicionēšana || Cieto atkritumu apsaimniekošanas un glabāšanas iekārta: būvdarbi un uzstādīšana notiek bez ievērojamiem kavējumiem. Inženierdarbi un licencēšanas darbības, kas notiek, lai sagatavotos neradioaktīvajiem testiem, norit saskaņā ar pārskatīto grafiku. Atkritumu pagaidu glabāšana un apglabāšana || Lietotās kodoldegvielas mezglu pagaidu glabāšana: civilceltniecības darbi ir pabeigti, notiek uzstādīto iekārtu neradioaktīvā testēšana. Inženierdarbi un konteineru ražošana notiek saskaņā ar pārskatīto grafiku. Notiek lietotās kodoldegvielas baseina telpas pacēlāju modernizācija, neraugoties uz domstarpībām starp darbuzņēmēju un IAES. Bez šī projekta īstenošanas nav iespējams izvākt kodoldegvielu no Ignalinas AES 2. bloka. Domājams, ka nozīmīgā atskaites punktā nonāks projekts par atkritumu glabātavām, kurās atkritumus apglabā tuvu virszemei, jo līdz 2014. gada beigām darbuzņēmējam jāiesniedz tehniskā projekta dokuments. Poligona projekts ir aizkavējies un joprojām ir iepirkuma stadijā. Enerģētikas sadaļa || Kombinētā cikla gāzturbīnu spēkstacija || Jauna kombinētā cikla gāzturbīnu spēkstacija ar jaudu 455 WM darbojas kopš 2012. gada 15. oktobra saskaņā ar Lietuvas pārvades sistēmas operatora "LITGRID AB" pieprasījuma grafiku. Centralizētā siltumapgāde Visaginā || Centralizētajā siltumapgādē ir nomainīti divi gāzes katli; puse ēku ir modernizētas, proti, tām uzstādīti jauni siltummaiņi. Daudzdzīvokļu dzīvojamo un publisko ēku energoefektivitātes uzlabošana || Ignalinā gūtas labas sekmes — no 67 ēkām, par kuru modernizāciju ir noslēgts līgums, jau modernizētas 33. Ar projektu attīstību radās grūtības Zarasos un Visaginā. Lietuvas un Polijas energosistēmu starpsavienojums || Projekta "LitPol Link" būvdarbi, kam piešķirts Eiropas Komisijas līdzfinansējums, norit sekmīgi. Paredzēts, ka projekta pirmā daļa (500 MV) tiks pabeigta 2015. gada decembra beigās. Slovākija 5. tabula.
Finanšu datu kopsavilkums par Slovākiju (miljonos euro) || Līdz 2009. g. || 2010-2013 || 2014. g. janv.-sept. || Kopā ES piešķirtie līdzekļi || 364 || 248 || 0 || 612 Līdzekļi no citiem avotiem || 11 || 0 || 0 || 11 Procenti || 11 || 3 || 1 || 15 Kredīts kopā || 386 || 251 || 1 || 638 || || || || Pārvedumi no ES || 168 || 158 || 36 || 362 Pārvedumi no citiem avotiem || 11 || 0 || 0 || 11 Procenti || 11 || 3 || 1 || 15 Kopējā kreditētā summa || 190 || 161 || 36 || 388 || || || || Iedalīts projektiem || 272 || 275 || 76 || 623 Parakstītie līgumi || 87 || 193 || 19 || 299 Izmaksāts saskaņā ar parakstītajiem līgumiem || 65 || 144 || 28 || 237 Kumulatīvās izmaksas || 5 || 3 || 0 || 8 6. tabula. Slovākijā atbalstīto projektu
galvenās iezīmes Ekspluatācijas izbeigšanas sadaļa || Dekontaminācija un demontāža || Ir gūti acīmredzami rezultāti, sevišķi tādās jomās kā metāla iekārtu izvākšana (izdarīts 97 %) un betona struktūru izvākšana no turbīnu zāles. Primārās ķēdes dekontaminācijas iekārtas ir piegādātas un uzstādītas, ir sekmīgi veikti pirmie testi. Plānots dekontamināciju pabeigt 2015. gada pirmajā ceturksnī. 1. posma dekontaminācijas licences termiņš beigsies 2014. gadā. Paredzams, ka 2015. gada janvārī sāksies otrais posms, lai varētu demontēt kontaminētās zonas. Atkritumu apstrāde un kondicionēšana || Dūņu un sorbentu attīrīšanas iekārtu projekts ir mainīts, jo apjomi un veicamie darbi ir lielāki, nekā sākotnēji iecerēts. Projekts norit sekmīgi un saskaņā ar grafiku. Atkritumu pagaidu glabāšana un apglabāšana || Saskaņā ar grafiku tiek īstenoti projekti saistībā ar jaunas, ļoti zemas radioaktivitātes atkritumu glabātavas izveidi un esošās zemas un vidējas radioaktivitātes atkritumu īslaicīgās glabātavas paplašināšanu. Enerģētikas sadaļa || Pārvades sistēmas atjaunošana || TR Bošaca - transformators T402. Defektu paziņošanas periods beidzās 2014. gada 3. augustā. TR Medzibroda - pāreja no 400 uz 110kV. Defektu paziņošanas periods vēl nav beidzies; tas beigsies 2015. gada 29. septembrī. Līdz šim ne par kādiem defektiem nav ziņots. 400 kV pārvades līnijas uz Medzibrodu. Defektu paziņošanas periods vēl nav beidzies; tas beigsies 2015. gada 29. septembrī. Visi defekti, par kuriem bija zināms, ir novērsti. Projekta skarto meža zemju rekultivēšana un atjaunošana tika pabeigta 2014. gada 30. septembrī. Finanšu mehānisms ilgtspējīgas enerģijas nodrošināšanai || Aprēķini liecina, ka, pateicoties ieguldījumiem mājokļu sektorā un rūpniecības sektorā, izdevies panākt attiecīgi 33 % un 17 % lielu enerģijas ekonomiju. Energoefektivitātes projekti publiskajās ēkās || Visi projekti pabeigti.