Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2013/001 FI/Nokia) /* COM/2013/0707 final */
PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas
2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta
disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā
paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF)
izmantošana, ņemot vērā elastības mehānismu, ar
nosacījumu, ka maksimālais ikgadējais apjoms finanšu shēmas
attiecīgās kategorijās nedrīkst pārsniegt
EUR 500 miljonus. EGF ieguldījumiem piemērojamie
noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi[2]. Somija 2013. gada
1. februārī iesniedza pieteikumu EGF/2013/001 FI/Nokia,
lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darbinieku
atlaišanas no darba uzņēmumā Nokia plc, Nokia Siemens
Networks un 30 ar tiem saistītajos apakšuzņēmumos
Somijā. Pēc šā pieteikuma rūpīgas
pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 10. pantu ir secinājusi, ka regulā noteiktie
finansiālā ieguldījuma saņemšanas nosacījumi ir
izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Pamatdati || EGF reģistrācijas Nr. || EGF/2013/001 Dalībvalsts || Somija 2. pants || a) Galvenais uzņēmums || Nokia plc Meitasuzņēmumi, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumi || 31 Pārskata periods || 1.8.2012. – 30.11.2012. Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 1.8.2012. Pieteikuma iesniegšanas datums || 1.2.2013. Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 2863 Atlaisto darbinieku skaits pirms un pēc pārskata perioda || 1646 Kopējais to atlaisto darbinieku skaits, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu || 4509 Atlaisto darbinieku skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos || 3719 Izdevumi par individualizētajiem pakalpojumiem (EUR) || 18 830 000 Izdevumi par EGF īstenošanu[3] (EUR) || 790 000 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 4,03 Kopējais budžets (EUR) || 19 620 000 EGF ieguldījums (50 %) (EUR) || 9 810 000 1. Pieteikums tika iesniegts
Komisijai 2013. gada 1. februārī, un līdz 2013. gada 21.
augustam tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas
(EK) Nr. 1927/2006 2. panta a) punkta nosacījumiem par EGF izmantošanu, un
tas tika iesniegts minētās regulas 5. pantā paredzēto
10 nedēļu laikā. Saikne starp atlaišanas gadījumiem
un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām
pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas ietekmē 3. Lai pierādītu saikni
starp darbinieku atlaišanu un nozīmīgām strukturālām
pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos
globalizācijas ietekmē, Somija apgalvo, ka pašreizējās
grūtības uzņēmumos Nokia, Nokia Siemens Networks,
gandrīz visos apakšuzņēmumos un skartajos reģionos sākās
2011. gada februārī. Tolaik Nokia paziņoja par
ievērojamām uzņēmuma stratēģijas
pārmaiņām un uzsāka plašu sadarbību ar Microsoft
attiecībā uz Microsoft Windows Phone kā
primārās viedtālruņa operētājsistēmas
izmantošanu, līdz 2016. gada beigām saglabājot savu Symbian
operētājsistēmu kā zemākas cenas tālruņu
programmatūras platformu. Tostarp ievērojami samazinājies
pieprasījums pēc Symbian tālruņiem, tāpēc
tiek pārtrauktas Symbian sistēmas izstrādes un
uzturēšanas darbības. 4. Nolūks bija
saglabāt Nokia Salo rūpnīcas darbību, vienlaikus
samazinot uzņēmuma personālu par aptuveni 12 % birojos
visā pasaulē. Tāpēc tika slēgta Rumānijas
rūpnīca Klujā (2011. gada septembrī), par kuru tika
iesniegts cits EGF pieteikums. Arī Nokia Siemens Networks
paziņoja par vērienīgu darbinieku skaita samazināšanu
(2011. gada novembrī). 2012. gada 22. martā tika paziņots
par atlaišanu Nokia Salo, kas skāra 1000 darbiniekus no
kopējā 1700 darbinieku skaita. Somija iesniedza pieteikumu
EGF/2012/006 FI/Nokia Salo šo darbinieku atbalstam, piebilstot,
ka ir jau ieplānoti turpmāki atlaišanas gadījumi, un tiks
gatavots vēl viens Somijas pieteikums saistībā ar nākamo
darbinieku atlaišanas vilni no paša uzņēmuma Nokia un tā
apakšuzņēmējiem. 5. Šis ir nākamais
pieteikums, lai atbalstītu atlikušos Nokia Salo darbiniekus, Nokia
darbiniekus citās valsts daļās (galvenokārt Espo,
Tamperē un Oulu) un tā ietekmē notikušo darbinieku atlaišanas
gadījumus uzņēmumā Nokia Siemens Networks un
30 citos apakšuzņēmumos dažādos Somijas reģionos.
Rūpnīca Salo pilsētā tikmēr ir pilnībā
slēgta, kas nozīmē vēl 900 darbavietu zudumu. Tika
pārtraukta arī plaša produktu izstrādes programma, kas
izraisīja darbavietu likvidēšanu Oulu un Tamperē, kā
arī Salo Produktu izstrādes centrā (Salo Product Development
Centre). Minētās slēgšanas rezultātā notika
darbavietu skaita samazināšana atbalsta funkciju jomā, kas
visvairāk ietekmējis Espo. 6. Galvenais darbinieku
atlaišanas iemesls ir nozares darbības funkciju pārcelšana uz
trešām valstīm ārpus Eiropas. Mobilo tālruņu montāža,
ko iepriekš veica rūpnīcās Salo un Klujā, ir pārcelta
uz Āziju (Ķīnu, Dienvidkoreju, Indiju un Vjetnamu, kur tiks
atklāta jauna Nokia rūpnīca). Komplektējošo
daļu ražošana un apakšuzņēmumiem uzticētā ražošana jau
ir pārcelta ārpus Eiropas. Ņemot vērā ražošanas
attīstības virzienu, gan projektēšana, gan ražojuma
izstrāde ir pārcelta uz ārvalstīm. 7. Ar montāžas darbību
pārcelšanu uz Āziju bija paredzēts panākt ātrāku
ierīču iekļaušanu tirgū. Strādājot tuvāk
apakšuzņēmējiem, Nokia var ātrāk ieviest tirgū
jauninājumus un uzlabot konkurētspēju. Nokia zaudē
savu vietu tās svarīgākajos tirgos Ķīnā un
Indijā, kuros vairāki uzņēmumi, kas ražo lētus
tālruņus, palielina savas tirgus daļas. Attiecībā uz
pamata mobilo tālruņu modeļiem Nokia tirgus daļa
samazinājās no 33 % (2010. gadā) līdz 24 %
(2011. gadā), un šī lejupslīde turpinājās
arī 2012. gadā. Attiecībā uz viedtālruņiem Apple
un Samsung ir izspieduši Nokia no lielākās daļas
tirgu. Tādējādi 2012. gada 2. ceturksnī Nokia
tirgus daļa bija 6,6 % (lejup no 38 % 2010. gada
sākumā), bet Apple tirgus daļa bija 16,9 % un Samsung
32,6 %[4]. 8. Izaugsmes periodā
elektronikas un elektrotehnikas nozare nodrošināja darbu vairāk
nekā 60 000 cilvēku Somijā, bet līdz 2012. gada
beigām šis skaitlis samazinājās līdz 50 000. Vienlaikus
šīs nozares uzņēmumu meitasuzņēmumu darbinieku skaits
trešās valstīs palielinājās, skaidri liecinot par funkciju
pārvietošanu jo īpaši uz Āziju. Personāls
Somijā Personāls
meitasuzņēmumos ārvalstīs
9. Līdz šim par mobilo
tālruņu nozari ir iesniegti vairāki EGF pieteikumi, kuri visi
balstīti uz tirdzniecības globalizāciju. Šis ir ceturtais
pieteikums, kas iesniegts attiecībā uz Nokia atlaistajiem
darbiniekiem; trīs iepriekšējie attiecās uz bijušajiem Nokia
darbiniekiem Vācijā, Rumānijā un Somijā. Atlaišanas gadījumu skaita
noteikšana un atbilstība 2. panta a) punkta kritērijiem 10. Somija šo pieteikumu iesniedza
saskaņā ar intervences kritērijiem, kas noteikti 2. panta
a) punktā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, kurā paredzēti vismaz
500 atlaišanas gadījumi četru mēnešu laikā uzņēmumā,
kas atrodas dalībvalstī, ieskaitot darbiniekus, kuri atlaisti
piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas
uzņēmumos. 11. Pieteikumā minēti
4509 atlaišanas gadījumi uzņēmumā Nokia plc, tā
meitasuzņēmumā Nokia Siemens Networks un
30 piegādes uzņēmumos un apakšuzņēmumos, no
kuriem 2863 reģistrēti četru mēnešu pārskata
periodā no 2012. gada 1. augusta līdz 2012. gada
30. novembrim un vēl 1646 – pirms un pēc pārskata perioda,
kas saistīti ar to pašu kolektīvās atlaišanas procedūru.
Visi uzņēmuma Nokia 2544 atlaišanas gadījumi tika
aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006
2. panta otrās daļas pirmo ievilkumu, bet no tiem darbiniekiem,
kas atlaisti meitasuzņēmumā un apakšuzņēmumos, 496
tika aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006
2. panta otrās daļas pirmo ievilkumo un atlikušie 1469 –
saskaņā ar minētās daļas otro ievilkumu. Paskaidrojums par minēto atlaišanas
gadījumu neparedzēto raksturu 12. Somijas iestādes apgalvo,
ka darbinieku atlaišana Salo rūpnīcā bija neparedzēta, jo
rūpnīca nepārprotami bija izņēmuma statusā, kad
uzņēmums Nokia paziņoja par vērienīgu
darbinieku skaita samazināšanu Somijā 2011. gada februārī.
Tolaik bija plānots, ka Salo rūpnīcā, izmantojot Windows
Phone platformu, tiks ražoti viedtālruņi. 13. 2011. gada novembra beigās,
kad paziņoja par rūpnīcas slēgšanu Klujā
(Rumānijā), Nokia arī paziņoja, ka Salo
rūpnīcas loma tiek pārskatīta un gaidāms, ka
2012. gadā iespējams tiks atlaista daļa darbinieku.
2012. gada 22. martā tika paziņots par 1000 Salo rūpnīcas
darbinieku atlaišanu, kas veicama līdz jūnija beigām. 2012. gada
14. jūnijā Nokia paziņoja par turpmāku 3700
darbinieku atlaišanu Somijā, kas tostarp skāra 850 darba
ņēmējus Salo mobilo tālruņu rūpnīcā un
tās atbalsta funkcijās. Turklāt tiktu ievērojami samazināts
Device un Services darbinieku skaits. Tika paziņots arī
par rūpnīcas slēgšanu, kas noveda pie papildu atlaišanas
gadījumiem Ulmē (Vācijā) un Barnabijā (Burnaby,
Kanādā). Pēc gadu iepriekš sniegtajiem solījumiem un
ņemot vērā to, ka Salo bija pirmā Nokia ražošanas
rūpnīca, kurā veica produktu izstrādes darbības, un
vieta, kur Nokia parasti uzsāka jaunu un svarīgu
tālruņu modeļu montāžu un montāžas apguves procesu,
tas viss bija neparedzēti. Turklāt ievērojama darbinieku skaita
samazināšana Somijā jau bija notikusi, un citas šāda mēroga
samazināšanas nebija gaidāmas. Uzņēmumu, kuros atlaida
darbiniekus, un darbinieku, kuriem paredzēta palīdzība,
noteikšana 14. Pieteikums attiecas uz
4509 atlaišanas gadījumiem, no kuriem 2544 notika pašā Nokia,
1965 tā meitasuzņēmumā Nokia Siemens Networks un
citos tā piegādes uzņēmumos un un apakšuzņēmumos.
No minētā kopējā skaita 3719 darbinieki varētu
piedalīties EGF līdzfinansētajos pasākumos. Uzņēmumi, kuros tika atlaisti
darbinieki: Uzņēmums || Atlaistie darbinieki pārskata periodā || Atlaisto darbinieku skaits pirms un pēc pārskata perioda Nokia plc || 2348 || 196 Nokia Siemens Networks || 23 || 644 Accenture || || 263 Are || 14 || Autobar Finland || 3 || Barona || 2 || Cencorp || || 13 Crelint || 35 || DHL Global Forwarding || 5 || DHL Supply Chain || 75 || 31 Digia || || 69 Flander || || 2 Foxconn || 14 || 102 Infocare || 35 || 3 ISS Palvelut || 15 || Ixonos || 14 || 9 Lionbridge || 1 || Life-on Mobile Corporation || 25 || 1 Logica Suomi || 158 || Mehiläinen || 1 || Mitron || 4 || Neusoft Mobile Solutions || || 17 Nice-business Solutions Finland || 3 || 6 Relacom || 6 || 18 RR Donneley || 10 || Saloteam || 4 || Sasken || 15 || Sodexo || 21 || ST-Ericsson || || 56 Teleca Finland || 10 || 17 Tieto || || 199 Turvatiimi || 22 || Kopā || 2863 || 1646 15. To 3719 darbinieku
iedalījums, kuri varētu piedalīties pasākumos: Kategorija || Skaits || Procenti Vīrieši || 2338 || 62,87 Sievietes || 1381 || 37,13 ES pilsoņi || 3525 || 94,78 Personas, kas nav ES pilsoņi || 194 || 5,22 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 30 || 0,81 Vecumā no 25 līdz 54 gadiem || 3302 || 88,79 Vecumā no 55 līdz 64 gadiem || 385 || 10,35 Vecāki par 64 gadiem || 2 || 0,05 16. Starp darbiniekiem, kuri
varētu piedalīties pasākumos, ir 38 darbinieki ar ilgstošām
veselības problēmām vai invaliditāti. 17. To 3719 darbinieku, kuri
varētu piedalīties pasākumos, iedalījums pa
profesionālajām kategorijām: Kategorija || Skaits || Procenti Likumdevēji, augstākās amatpersonas un vadītāji || 464 || 12,48 Vecākie speciālisti || 2070 || 55,66 Speciālisti || 256 || 6,88 Kalpotāji || 74 || 1,99 Pakalpojumu nozares darbinieki un veikalu un tirdzniecības darbinieki || 40 || 1,08 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 62 || 1,67 Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri || 537 || 14,44 Vienkāršās profesijas || 216 || 5,81 18. Somija saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu ir apliecinājusi, ka tiek
piemērota dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas
politika un ka to turpinās piemērot arī turpmāk
dažādajos īstenošanas posmos jo īpaši saistībā ar
piekļuvi EGF. Attiecīgās teritorijas,
tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums 19. Darbinieku atlaišana ir
ietekmējusi vairākus Somijas reģionus, trīs no kuriem
(Somijas dienvidrietumu reģions, Ūsimā un Pirkanmā) atrodas
valsts dienvidos un vēl viens (Ziemeļu Ostrobotnija) – ziemeļos.
Somijas dienvidrietumu reģions ir cietis vissmagāk – 1050 atlaistie
darbinieki uzņēmumā Nokia un vēl 360 atlaistie
darbinieki apakšuzņēmumos. Šajā reģionā atrodas Salo,
kas jau cietusi no iepriekšējiem atlaišanas viļņiem
uzņēmumā Nokia. 20. Salo ietilpst Somijas
dienvidrietumu reģionā, kas ir viens no nozīmīgākajiem
eksporta reģioniem valstī (vairāk nekā 60 % no
reģiona rūpniecības produkcijas tiek eksportēti).
Reģions ieguva ļoti produktīva reģiona statusu pagājušā
gadsimta deviņdesmitajos gados līdz ar Nokia straujo izaugsmi,
kas tolaik veidojās par pasaules vadošo mobilo tālruņu
ražotāju. Kad Nokia pozīcija pavājinājās un
sākās globālā finanšu un ekonomikas krīze,
nodarbinātības un ražošanas situācija Salo
pasliktinājās, un šis reģions cieta vairāk nekā citi
Somijas reģioni. Salo apgabala ekonomiskā struktūra kopš
pagājušā gadsimta deviņdesmitajiem gadiem ir bijusi
ārkārtīgi specializēta – informācijas un sakaru nozare
2008. gadā veidoja vairāk nekā 50 % no pievienotās
vērtības. Somijas dienvidrietumu reģionā
mērķgrupā ietilpst vairāk mazkvalificēta
darbaspēka nekā citos reģionos. Viņi tiek virzīti uz
apmācību iespējām tādās jomās kā
veselības aizsardzība un sociālā joma, transports un
loģistika, pakalpojumi, piemēram, mājokļi,
ēdināšanas nozare un drošība, finanšu vadība; IT
atjaunināšana jo īpaši spēļu nozarē un
uzņēmējdarbības prasmes. 21. Ūsimā
reģionā atrodas Somijas galvaspilsēta Helsinki. Kaut arī
Helsinku reģions ir viens no Somijas visstraujāk augošajiem
reģioniem, tas nav spējis izvairīties no globālās
finanšu un ekonomikas krīzes sekām. Rūpniecības
apgrozījums 2009. gadā kritās par 29 %, un arī
tirdzniecība strauji samazinājās. Tajā pašā laikā
nenodarbinātu darba meklētāju skaits palielinājās par
gandrīz pusi salīdzinājumā ar stāvokli
2008. gadā. Lai gan 2010. gadā ekonomiskās izredzes
sāka stabilizēties, 2012. gadā tās atkal kļuva
drūmākas. Espo pilsētā, kur ir reģistrēts Nokia
galvenais birojs, 91 % no rūpniecības apgrozījuma 2010.
gadā bija saistīts ar elektronikas nozari, no kā lielāko
daļu veidoja uzņēmums Nokia un tā
apakšuzņēmēji. Ūsimā reģionā vairumam
mērķgrupas dalībnieku ir akadēmiskā
izglītība. Mērķis ir virzīt viņus uz
izglītības atjaunināšanu savā darbības jomā. IT
nozarē pastāv darbaspēka trūkums spēļu
nozarē – gan darbinieku, gan vadītāju līmenī.
Tāpēc šai nozarei ir pievērsta īpaša uzmanība
attiecībā uz EGF pasākumiem Ūsimā reģionā. 22. Pirkanmā reģions,
Somijas rietumos, ir viens no nozīmīgākajiem eksporta
reģioniem. Būdams būtisks kultūras, izglītības un
pakalpojumu centrs, tas saviem iedzīvotājiem ir sniedzis labākas
nodarbinātības iespējas nekā nomaļākie valsts
reģioni. Reģions daudz cieta no globālās finanšu un
ekonomikas krīzes un tagad no tās izrietošie darbinieku atlaišanas
gadījumi uzņēmumā Nokia, kuru skaits
reģionā tiek lēsts aptuveni 1000. Pirkanmā reģionā 80 %
mērķgrupas dalībnieku ir akadēmiskā
izglītība. Mērķis ir integrēt mērķgrupas
labās IT zināšanas galvenajās nozarēs, kurās
gaidāma izaugsme, piemēram, bio/ ekoloģiskie produkti, vides un
veselības tehnoloģijas, atjaunojamā enerģija un viedas
iekārtas. 23. Ziemeļu Ostrobotnija un
reģionāla galvaspilsēta Oulu ir svarīgākais finanšu,
izglītības un kultūras centrs Somijas ziemeļu
daļā. Kopš pagājušā gadsimta deviņdesmitajiem gadiem
šis reģions, pateicoties uzņēmumam Nokia, ir kļuvis
par starptautisku inovāciju centru. Tas spējis piesaistīt
jauniešus izglītības meklējumos un starptautiskus
speciālistus darba meklējumos. Reģions ir arī būtisks
sauszemes, jūras un gaisa transporta mezgls, un tas varēs izmantot
priekšrocības, ko sniedz pilsētvides paplašināšanās 2013.
gada sākumā, kad tam tika pievienotas vairākas
apkārtējās pilsētās. Ziemeļu Ostrobotnijas reģiona
mērķis ir izmantot mērķgrupas dalībnieku pieredzi un
zināšanas tādās augošās nozarēs kā
labklājības nozare, vide, biotehnoloģijas un kultūras
nozares. Turklāt gaidāms, ka radīsies jauni IT
uzņēmumi. 24. Ieinteresētās
personas visos attiecīgajos reģionos ir ekonomiskās
attīstības, transporta un vides centri, reģionālās
nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroji,
kā arī pilsētu pārvaldes iestādes. Turklāt
katrā reģionā ir savas koordinācijas grupas, kas risina ar
strukturālām pārmaiņām saistītus jautājumus
un kuras tiks iesaistītas piemērošanas īstenošanā. Atlaišanas gaidāmā ietekme uz
nodarbinātību vietējā, reģionālajā vai
valsts mērogā 25. Saskaņā ar Nodarbinātības
un ekonomikas ministrijas datiem kopējais cilvēku skaits, kuri
Somijā 2012. gadā meklē darbu IKT jomā (tostarp
pēdējā darbinieku atlaišana uzņēmumā Nokia
un tā apakšuzņēmumos) ir aptuveni 7700 cilvēku.
Minētais ievērojamais skaits rada ievērojamas problēmas, jo
īpaši attiecībā uz darba meklētājiem, kas vecāki
par 45 gadiem (jo tiek uzskatīts, ka viņu zināšanas ir
novecojušas), un augstskolu absolventiem, kuri meklē savu pirmo darbu. 26. Šajā pieteikumā
minētās darbinieku atlaišanas pēkšņums un tās apjoms
rada turpmākas grūtības ne tikai pašiem darbiniekiem, bet
arī apdzīvotām vietām, kurās atrodas
uzņēmuma Nokia telpas, kā arī Somijas ekonomikai
kopumā. Nokia un Nokia Siemens Networks kopā
nodrošināja apmēram vienu piekto daļu no visām darbavietām
Somijas IKT nozarē. Nokia grupas (Nokia un Nokia Siemens
Networks) daļa Somijas IKP 2000. gadā bija 4 %; līdz
2011. gadam tā bija samazinājusies līdz 0,6 %, un
turpināja sarukt 2012. gadā. 27. Klāstera Nokia
daļa no visa privātā sektora ieguldījumiem pētniecībā
un attīstībā Somijā agrāk veidoja vairāk
nekā pusi. Ņemot vērā minētos atlaišanas
gadījumus, paredzams, ka ieguldījumu būs uz pusi mazāk un
ka Somija zaudēs EUR 1 miljardu no pētniecības un
izstrādes ieguldījumiem. 28. Vēl viena liela
problēma ir tas, ka apakšuzņēmēji bija
specializējušies uz piegādi uzņēmumam Nokia un nav
meklējuši paši savus noieta tirgus un nav izstrādājuši
stratēģijas. Sakarā ar slēgšanu tās būs
jāizstrādā un jāpaveic ātri, ja vien šie
uzņēmumi vēlas izdzīvot. Saskaņota individualizēto
pakalpojumu pakete, kas jāfinansē, un tās paredzamo izmaksu
sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu
finansētiem pasākumiem 29. Somija plāno trīs
veidu pasākumus atlaistajiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas šis
pieteikums: i) palīdzēt tiem atrast jaunu darbu, ii)
palīdzēt tiem uzsākt uzņēmējdarbību un iii)
nodrošināt apmācību vai izglītību. Visi šie
pasākumi kopā veido saskaņoto individualizēto pakalpojumu
paketi un ir paredzēti, lai atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu
darba tirgū. –
Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi
sagatavošanās pasākumi. Bezdarbniekiem tiek sniegta
palīdzība darba meklēšanas tehniku izvēlē, izmantojot
konsultāciju un norādes, iespējas apmeklēt
nodarbinātības izstādes, palīdzība darba pieteikuma un
CV sagatavošanā. Šo pakalpojumu parasti sniedz dažāda lieluma
grupām. Atkarībā no grupas lieluma tiks nodrošinātas no 5
līdz 20 dienu ilgas mācības. Grupām tiek sniegta arī
sīki izstrādāta profesionālā orientācija,
koncentrējoties uz sadarbību un darba praksi. Šāda
apmācība var ilgt līdz 40 dienām. Indivīdus vai grupas
var nodrošināt ar darbaudzinātāju, kas var darboties kā
partneris darba meklējumos un kā mentors gan darba devējiem, gan
darba ņēmējiem jauna darba sākumposmā. Katrs darba
meklētājs šādu palīdzību var saņemt līdz
50 stundu apjomā. –
Darba ņēmēji var izmantot arī
virkni ekspertu novērtējumu. Tie var būt, piemēram,
personas darbaspēju novērtējums, tostarp ar veselību
saistīti aspekti, potenciālā darbinieka kompetenču un
profesionālo iemaņu vai uzņēmējdarbības prasmju
novērtējums. –
Darba meklētājiem var piedāvāt
iespēju veikt apmācību izmēģinājumu, kur tie var
pārbaudīt savas spējas vairākās pētījumu
jomās apmācību izmēģinājuma periodā –
aptuveni 10 dienas. Viņi var izmēģināt arī
uzņēmējdarbību, darbojoties grupā, kur tiek
apspriestas un izstrādātas uzņēmējdarbības
idejas, vai arī strādāt pie uzņēmējdarbības
idejas, ko iesniegusi kāda cita persona. Skolotājs tiek
nodrošināts 8 līdz 12 dienas. Ja ideja ir pabeigta un
pārbaudīta, jaunais uzņēmējs to var
izmēģināt uz laiku līdz 6 mēnešiem, saņemot
šajā laikposmā vēl 4 līdz 6 dienu
kontaktapmācības. –
Apmācība un pārkvalifikācija. Šo apmācību pasākumu mērķis ir iegūt
pamata vai arodkvalifikāciju kādā nozarē ar augstu
nodarbinātības līmeni; nepārtraukta apmācība ir
lietderīga, lai stiprinātu pašreizējo kompetenci, un
norādes/sagatavošanas darba tirgus apmācības ir pieejamas
personām, kurām nav nākotnes karjeras plānu.
Apmācība ir pielāgota mērķgrupai, un kursos var
būt iekļauta, piemēram, IKT nozares kompetenču
paplašināšana, projektu, kvalitātes un finanšu pārvaldība,
kā arī uzņēmējdarbības prasmju
attīstīšana un pilnveidošana. Lielākā daļa
profesionālā darba tirgus mācības ir paredzētas
kvalifikācijas iegūšanai; ja ir konkrēti priekšnosacījumi,
iespējama augstākās izglītības iegūšana. –
Būs pieejamas MVU attīstības
mācības; tas apvieno MVU attīstības vajadzības ar
īpaši apmācītu bezdarbnieku kompetencēm. Šādu
mācību mērķis ir nodrošināt apmācību
dalībniekiem praktisko izpratni par to, kā darbojas MVU, un sniegt
viņiem prasmes, kas nepieciešamas strādāšanai ar peļņu
uzņēmumā, kā arī kompetences, lai varētu
šādu uzņēmumu attīstīt. Apmācību
dalībnieki apgūs zināšanas par uzņēmējdarbības
procesiem un gūs izpratni par kvalitātes nozīmi
uzņēmuma darbībā. –
Uzņēmējdarbības
veicināšana un pakalpojumi jauniem uzņēmējiem. Protomo ir vide, kas veicina inovāciju, ļaujot
dalībniekiem izvērst idejas tā, lai varētu izveidot
prototipus, strādāt komandās ar izmēģinājuma
projektiem, izstrādāt jaunu veidu produktus un pakalpojumus un
dibināt jaunus uzņēmumus ar jaunām darbavietām. Protomo
ir vieta, kur satiekas jaunas idejas un inovatīvi cilvēki. Patlaban
Ūsimā pārstrādātās koncepcijas Protomo
mērķis ir vēl vairāk pazemināt slieksni
kļūšanai par uzņēmēju. –
Koncepcija Protomo darbojas kā
atbilstošas jomas meklēšanas dienests jaunajiem uzņēmējiem.
Protomo datubāze ir tādu daudzsološu ideju krājums, kuras
ierosinājuši indivīdi vai uzņēmumi reģionā. Protomo
izraudzīti kuratori strādās ar mazām atlaistu darbinieku
grupām un palīdzēs izmantot idejas, dibinot jaunu
uzņēmumu, kas var ražot preces vai sniegt pakalpojumus, pēc
kuriem, šķiet, ir pieprasījums, vai palīdzēs tām
pievienoties idejas ģeneratoram un strādāt pie idejas jau
esošā uzņēmumā. Protomo komanda nodrošina
tehniskās iespējas un sniedz padomus šādam grupu darbam un
novērtē, vai priekšlikumu var īstenot, kā arī
vajadzības gadījumā piesaista nepieciešamos ekspertus. Parasti Protomo
strādā ar grupām pa 4 personām, kuras
apņēmušās veikt tālāku izvēlētās idejas
izstrādi. –
Potenciālie jaunie uzņēmēji
saņem padomus, atbilstošu apmācību, konsultācijas,
norādes un atbalstu, telpas un aprīkojumu visā Protomo
projekta gaitā, un, ja ir izpildīti atbilstības nosacījumi,
iespējams saņemt arī uzņēmējdarbības
sākšanas dotāciju. Uzņēmēju iedvesmai Protomo
var piedāvāt ārējos ekspertus ar īpašām
zināšanām. Lai pārbaudītu un veicinātu radikālu
inovāciju, kas var uzlabot un veicināt jaunu uzņēmumu
dibināšanu, iespējams piesaistīt augstskolu
mācībspēkus un studentus. –
Neatkarīgas
uzņēmējdarbības sākšanas atbalsts. Šī ir uzņēmējdarbības sākšanas
dotācija, kas nodrošina ienākumus topošajam uzņēmējam
līdz 18 mēnešiem pēc sākotnējās darbības
uzsākšanas. Pamata pabalsts ir EUR 31,36 dienā. Tam pievieno
mainīgo piemaksu, kas nevar pārsniegt 60 % no pamata pabalsta.
Tiek lēsts, ka aptuveni 150 personas varēs pretendēt uz šo
pabalstu un ka īstenošanas periodā tām vidēji tiks
izmaksāts EUR 6000. –
Mobilitātes palīdzība. Tā paredzēta gan ceļa un uzturēšanās
izmaksām, kas rodas darba meklēšanas vai apmācības
procesā, gan pārcelšanās izdevumiem. Iespējams, ka darba
meklētāji nevarēs atrast jaunu darbu tuvākajā
apkaimē, tāpēc tiem nāksies braukt uz darba intervijām
un pārcelties uz jaunu dzīvesvietu ārpus ikdienā
pieveicamā attāluma robežām, lai izmantotu darba
piedāvājumus. Ceļa izdevumi ir aprēķināti,
pamatojoties uz nobraukumu, vajadzības gadījumā saņemot
atlīdzinājumu par mītnes izmaksām. Pārcelšanās
izdevumus atlīdzina līdz EUR 700. –
Nodarbinātības pakalpojumi pakalpojumu
dienestā. Atlaisto darbinieku
rīcībā ir pakalpojumu dienesti, kas rūpējas par
viņiem īstenošanas posmā. Piekalpojumu dienests
sākotnēji sācis darbību Nokia telpās un no paša
sākuma sniedz padomu atlaišanas skartajiem darbiniekiem, nodrošinot tiem
individualizētākus un padziļinātus pakalpojumus, nekā
parasti spēj sniegt publisks nodarbinātības dienests. Īpaša
uzmanība tiek pievērsta tam, lai nodrošinātu, ka neviens no
darbiniekiem nekļūtu par ilgstošu bezdarbnieku. Pēc
intensīvā sākotnējā darba pakalpojumu dienests
joprojām būs pieejams darbiniekiem, kad tie turpinās
piedalīties individuālajos pasākumos. –
Algas subsīdijas.
Tās ir pieejamas darba devējiem, kas vēlas pieņemt
darbā darba ņēmējus, kuriem paredzēts atbalsts,
pilnībā apzinoties, ka nodarbināmajai personai trūkst
profesionālās kompetences vai kvalifikācijas, un kas vēlas
nodrošināt, lai minētajiem darba ņēmējiem tiktu
maksāta saprātīga alga un sniegts visāda veida atbalsts un
nepieciešamā apmācība darbā, jo tie iesaistās
jaunā un nepazīstamā darbā. Ilgums tiek noteikts
atkarībā no darbinieka vajadzībām, un tiek lēsts, ka
summa vidēji sasniegs EUR 7453 vienam darbiniekam, kas gūst
labumu no šīs shēmas. –
Datu iegūšanas sistēma, izmantojot
uzņēmumus. Šī shēma ļauj
nodarbinātības un ekonomiskās attīstības birojiem,
ekonomiskās attīstības centriem un Nodarbinātības un
ekonomikas ministrijai veikt telefoniskas intervijas ar uzņēmumiem un
iegūt aktuālo informāciju par uzņēmumu personāla
vajadzībām. Šāda informācija ļauj birojiem vadīt
darbiniekus pareizajā virzienā un palīdzēt tiem
izvēlēties mācību kursus. Intervijas veic
centralizēti, un rezultātus sakārtotā veidā dara
pieejamus dalībniekiem. 30. EGF īstenošanas izdevumi,
kas norādīti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 3. pantu, iekļauj sagatavošanas,
pārvaldības un kontroles pasākumu izdevumus, kā arī
informēšanas un reklāmas pasākumu izdevumus valsts,
reģionālā un vietējā mērogā. Darbinieki, kas
piedalās EGF līdzfinansētos pasākumos tiks informēti
par to, ka piedāvātie pakalpojumi tiek finansēti ar EGF
atbalstu. Somijas iestādes plāno konferenci, kas ietvers abus Nokia
pieteikumus kopā. 31. Individualizētie
pakalpojumi, kurus piedāvā Somijas iestādes, ir aktīvi
darba tirgus pasākumi, kas ir piemērotas rīcības, kuras
definētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā.
Saskaņā ar Somijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu
kopējās izmaksas ir EUR 19 620 000, no kuriem izdevumi
par individualizētajiem pakalpojumiem sasniedz
EUR 18 830 000 un izdevumi par EGF īstenošanu ir
EUR 790 000 (4,03 % no kopējās summas). Kopējais
no EGF pieprasītais finansējums ir EUR 9 810 000
(50 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aprēķinātais darbinieku skaits, kam paredzēta palīdzība || Aprēķinātās izmaksas vienam darbiniekam, kam paredzēta palīdzība (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi || 2680 || 1076 || 2 884 000 Izglītība / apmācība un pārkvalifikācija || 1340 || 6027 || 8 076 000 Uzņēmējdarbības veicināšana (Protomo projekti utt.) || 180 || 6306 || 1 135 000 Neatkarīgas uzņēmējdarbības sākšanas atbalsts (uzņēmējdarbības sākšanas dotācija) || 150 || 6000 || 900 000 Mobilitātes palīdzība || 470 || 287 || 135 000 Nodarbinātības pakalpojumi pakalpojumu dienestā || 3719 || 215 || 800 000 Algas subsīdijas || 640 || 7453 || 4 770 000 Datu iegūšanas sistēma, izmantojot uzņēmumus || 2505 || 52 || 130 000 Individualizēto pakalpojumu starpsumma || || 18 830 000 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Sagatavošanas pasākumi || || 50 000 Pārvaldība || || 420 000 Informēšana un reklāma || || 300 000 Kontroles pasākumi || || 20 000 Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu || || 790 000 Kopējās paredzamās izmaksas || || 19 620 000 EGF finansējums (50 % no kopējām izmaksām) || || 9 810 000 32. Somija apliecina, ka iepriekš
minētie pasākumi papildina darbības, ko finansē no
struktūrfondiem, un ir ieviesti pasākumi, lai novērstu
dubultās finansēšanas iespējamību. Datums(-i), kad tika sākta
individualizēto pakalpojumu sniegšana atlaišanas skartajiem darbiniekiem
vai kad to plānots sākt 33. EGF līdzfinansējumam
ierosinātos saskaņotās paketes individualizētos
pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem Somija sāka sniegt
2012. gada 1. augustā. Tādēļ šis datums ir
jebkuras palīdzības, ko varētu piešķirt no EGF,
piemērošanas perioda sākums. Procedūras apspriedēm ar
sociālajiem partneriem 34. Nodarbinātības un
ekonomikas ministrija ir sasaukusi grupu, kas risina ar darbinieku atlaišanu no
uzņēmuma Nokia saistītos jautājumus un
piedalījās pieteikuma sagatavošanā, lai saņemtu
EGF atbalstu. Šajā darba grupā ir pārstāvji no Somijas
dienvidrietumu reģiona, Ziemeļu Ostrobotnijas, Pirkanmā un
Ūsimā Ekonomiskās attīstības, transporta un vides
centra, vietējiem nodarbinātības un ekonomiskās
attīstības birojiem, un sociālajiem partneriem, t. i.,
Somijas Rūpniecības apvienību padome (piemēram,
arodbiedrība Pro, Somijas Metālapstrādes darbinieku
apvienība un Akadēmiskie inženieri un arhitekti Somijā) un
Somijas Tehnoloģiju rūpniecības nozaru federācija ar
pārstāvjiem no Nokia. 35. Nodarbinātības un
ekonomiskās attīstības biroja Nodarbinātības
veicināšanas komiteja darbojas vietējā līmenī. Šī
komiteja darbojas kā sadarbības organizācija starp nodarbinātības
un ekonomiskās attīstības biroju un darba tirgus
organizācijām, pašvaldībām un citiem vietējiem
dalībniekiem. Komitejas uzdevums ir, piemēram, paredzēt
pārmaiņas darba tirgū un plānot pasākumus, kurus
nepieciešams veikt saistībā ar šīm izmaiņām. 36. Somijas iestādes apliecināja,
ka ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos noteiktās
prasības par kolektīvo atlaišanu. Informācija par darbībām,
kas ir obligātas saskaņā ar valsts likumiem vai atbilst
koplīgumiem 37. Attiecībā uz Regulas
(EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem
Somijas iestādes savā pieteikumā: · apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto
pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts
tiesību aktiem vai koplīgumiem; · pierādīja, ka ar rīcību atbalsta individuālus
darbiniekus un šos pasākumus neizmanto uzņēmumu vai nozaru
pārstrukturēšanai; · apstiprināja, ka atbilstīgie iepriekš minētie
pasākumi netiek finansēti no citiem ES finanšu instrumentiem. · Turklāt Somijas iestādes apstiprināja, ka ir ņemti
vērā un īstenoti ieteikumi, kas izrietēja no EGF
veiktās agrākas lietas EGF/2007/004/ FI/Perlos revīzijas. Pārvaldības un kontroles
sistēmas 38. Somija ir informējusi
Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs
Nodarbinātības un ekonomikas ministrija, kura pārvalda arī
ESF līdzekļus. Tā pati ministrija darbojas arī kā
sertifikācijas iestāde. Pienākumi un ziņošanas
saistības starp departamentiem, kas ir atbildīgi par šīm
divām funkcijām, ir stingri nošķirti. Pārvaldības
funkcijas attiecībā uz EGF ir uzticētas Nodarbinātības
un uzņēmējdarbības departamentam, savukārt
attiecībā uz ESF šīs funkcijas veiks Reģionālais
departaments. Sertifikācijas funkcijas attiecībā uz abiem
fondiem ir nodotas Cilvēkresursu un administrācijas vienībai.
Ministrija ir sagatavojusi rokasgrāmatu, kurā precīzi noteiktas
ievērojamās procedūras. Attiecībā uz revīziju,
atbildīgā organizācija ir neatkarīga iekšējās
revīzijas vienība, kas darbojas saskaņā ar
pastāvīgo sekretāru. Uzdevumi, kas saistīti ar uzraudzību
un revīziju, arī ir iekļauti abu – gan vadošās
iestādes, gan sertifikācijas iestādes funkcijās. Finansējums 39. Pamatojoties uz Somijas
pieteikumu, ierosinātais EGF finansējums saskaņotajai
individualizēto pakalpojumu paketei (tostarp izdevumi EGF
īstenošanai) ir EUR 9 810 000, kas ir 50 % no
kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais
piešķīrums no fonda ir noteikts, balstoties uz Somijas sniegto
informāciju. 40. Ņemot vērā EGF
finansiālā ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas
noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1.
punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas,
Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās
summas apmērā; līdzekļi piešķirami atbilstoši finanšu
shēmas 1.a kategorijai. 41. Komisija, nākot
klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto
trīspusējo sarunu procedūru atbilstoši 2006. gada
17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām,
lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu
vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija
aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm,
kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos
par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un
Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā tiks sasaukta
oficiāla trīspusēja sanāksme ar abām budžeta
lēmējinstitūcijas iestādēm. 42. Komisija atsevišķi
iesniedz līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu, lai tos
iekļautu 2013. gada budžeta īpašajās saistību
apropriācijās, kā to paredz 2006. gada 17. maija
Iestāžu nolīguma 28. punkts. Maksājumu apropriāciju avots 43. EGF budžeta pozīcijas apropriācijas
tiks izmantotas, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamo summu
EUR 9 810 000 apmērā. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas
pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija
Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu
pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2013/001 FI/Nokia) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta,
Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu
par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[5] un jo īpaši tā
28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK)
Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda
izveidi[6]un
jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[7], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas
pielāgošanās fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu
darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka
globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas
izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā, un lai
palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2) Saskaņā ar 2006.
gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot
maksimālo summu, kas ir EUR 500 miljoni gadā. (3) Somija 2013. gada
1. februārī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai
saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Nokia
plc, Nokia Siemens Networks un 30 apakšuzņēmumos
un līdz 2013. gada 21. augustam iesniedza papildu
informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006
10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu
noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina piešķirt
līdzekļus EUR 9 810 000 apmērā. (4) Tādēļ EGF
būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu
saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2013. finanšu
gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas
pielāgošanās fondu (EGF), lai piešķirtu
EUR 9 810 000 saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes
vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta
trešo daļu. [4] Tirgus izpētes uzņēmums IDC. [5] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [6] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [7] OV C […], […], […].lpp.