KOMISIJAS ZIŅOJUMS 23. GADA ZIŅOJUMS PAR STRUKTŪRFONDU IZMANTOJUMU 2011. GADĀ /* COM/2012/0633 final */
KOMISIJAS
ZIŅOJUMS 23. GADA
ZIŅOJUMS PAR
STRUKTŪRFONDU IZMANTOJUMU 2011. GADĀ Šis ziņojums
iesniegts saskaņā ar 45. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1260/1999,
ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem. Tas
aptver ar 2000.–2006. gada struktūrfondu atbalstu saistītās
darbības 2011. gadā. 1. Ievads 2011. gads bija divpadsmitais gads, kurā
īstenoja 2000.–2006. gada plānošanas perioda struktūrfondu
programmas un projektus. Tika panākta 2011. gada budžeta pilnīga
izpilde. Maksājumu apropriāciju izteiksmē tika izmantoti 100 %
no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF)
resursiem. Vienlaikus ar 2000.–2006. gada
struktūrfondu programmu un projektu īstenošanu un gatavošanos to
slēgšanai Komisija bija iesaistīta arī ar 2007.–2013. gada
plānošanas periodu saistīto 434 programmu (317 Eiropas
Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un 117 Eiropas
Sociālā fonda (ESF) programmas[1])
īstenošanā. Tika veicināta pieredzes apmaiņa, jo
īpaši, izmantojot starpreģionu un pilsētu tīklus un 2011. gada
23. un 24. jūnija konferenci “Regions for Economic Change:
Fostering Smart and Sustainable Growth in Cities and Regions” (Reģioni
ekonomiskām pārmaiņām ― gudras un
ilgtspējīgas izaugsmes veicināšana pilsētās un
reģionos). Šajā konferencē tika paziņoti “RegioStars” 2011. gada
konkursa 5 uzvarētāji, kurus izvēlējās no 66 pieteikumiem.
“RegioStars” godalgas mērķis ir apzināt labu praksi
reģionālajā attīstībā un uzsvērt
oriģinālus un inovatīvus projektus, kas varētu būt
saistoši un iedvesmot citus reģionus. Komisija kopā ar Reģionu komiteju 2011. gada
10.–13. oktobrī rīkoja devītās ATVĒRTO DURVJU
DIENAS “Eiropas reģionu un pilsētu nedēļa”. Tās
pulcināja vairāk nekā 5700 vietējo,
reģionālo, valsts un Eiropas lēmumpieņēmēju un
reģionālās un vietējās attīstības ekspertus.
Atvērto durvju dienas paver sadarbības un tīklošanas,
zināšanu un pieredzes apmaiņas iespējas un ļauj
reģioniem un pilsētām demonstrēt gūtos panākumus.
Šis pasākums ir arī lieliska iespēja uzskatāmi
apliecināt kohēzijas politikas un pārējo ES politikas
virzienu sinerģijas. Polijas prezidentūra rīkoja divu dienu
konferenci (2011. gada 19. un 20. oktobris) par tēmu “Catalysing
reforms – ESF support for better governance” (Paātrinot reformas — ESF
atbalsts labākai pārvaldībai). Atbalsts labai
pārvaldībai tika uzsākts 2000.–2006. gada finanšu
periodā; 2007.–2013. gada finanšu perioda prioritārais
mērķis ir stiprināt un īstenot to. Vairāk nekā 200 viesu no 20 Eiropas
valstīm 2011. gada 17. novembrī piedalījās
vairākos ar 2011. gada Eiropas publiskā sektora balvu (EPSA)
saistītos pasākumos, kuri norisinājās Māstrihtā
Polijas prezidentūras aizbildniecībā. Bija iesniegti 274 pieteikumi
no 32 Eiropas valstīm un 7 pieteikumi no ES iestādēm. Šo
pieteikumu vidū EIPA (Eiropas Publiskās administrācijas
institūts) atklāja daudzus labus administratīvās
rīcībspējas uzlabošanas prakses piemērus, no kuriem
vairāki ir atbalstīti ar ESF līdzfinansējumu. EPSA
mērķis ir izveidot forumu, kurā Eiropas publiskā sektora
iestādes var izcelties un kļūt par paraugu pārējai
pasaulei. 2. Izpildes analīze 2.1. Budžeta izmantojums 2.1.1. ERAF Budžeta izpilde Budžeta izpilde 2011. gadā bija
vērsta uz 2000.–2006. gada programmu slēgšanu. Pēdējos
slēgšanas dokumentus martā saņēma no
dalībvalstīm, kuras bija pagarinājušas izdevumu atbilstības
termiņu. Kopējais maksājumu apgūšanas līmenis bija 100 %
jeb EUR 1457 miljoni (tostarp tehniskā palīdzība), ko
izmaksāja programmām. Komisija paralēli pārvalda
iepriekšējo un pašreizējo plānošanas periodu. Pēc
lēnās 2007.–2013. gada programmu uzsākšanas maksājumu
pieprasījumu iesniegšana 2011. gadā paātrinājās.
Šī tendence līdz ar faktu, ka vairums 2000.–2006. gada programmu
bija sasniegušas 95 % robežu starpposma maksājumiem,
izraisīja apropriāciju pārvietojumu no 2000.–2006. gada perioda
uz 2007.–2013. gada periodu. Tas ļāva 100 %
apmērā izpildīt maksājumu apropriācijas ERAF
programmām, kas finansētas abos plānošanas periodos. Maksājumi visiem mērķiem bija
mazāki nekā sākotnēji paredzēts, galvenokārt
apropriāciju pārvietojuma dēļ vispārējā
pārvietojuma laikā, lai nostiprinātu 2007.–2013. gada
apropriācijas. Tie bija EUR 1205 miljoni EUR 1838 miljonu
vietā 1. mērķim, EUR 221 miljons EUR 410 miljonu
vietā 2. mērķim un EUR 16 miljoni EUR 108 miljonu
vietā INTERREG programmai. 2011. gadā veiktie maksājumi par
2000.–2006. gada programmām: || ELVGF || ERAF || ESF || ZVFI || Summa: AT || || 14 394 959,85 || || || 14 394 959,85 BE || 5 254 566,66 || 1 014 831,52 || 14 544 488,07 || || 20 813 886,25 CB || || 15 403 515,36 || || || 15 403 515,36 CE || || 164 048,95 || || || 164 048,95 CY || || 1 401 140,35 || 1 186 299,92 || 170 953,65 || 2 758 393,92 CZ || 4 094 783,06 || || 21 148 761,57 || || 25 243 544,63 DE || 122 789 589,18 || 17 297 754,06 || 57 477 900,89 || || 197 565 244,13 DK || || || 3 541 889,88 || || 3 541 889,88 EE || 2 295 555,74 || || || || 2 295 555,74 ES || 73 787 602,49 || 172 807,37 || 77 731 182,47 || || 151 691 592,33 FI || 3 420 450,33 || 45 415 642,08 || || || 48 836 092,41 FR || 18 412 572,56 || 95 433 002,76 || 8 362 550,00 || || 122 208 125,32 GB || || 21 362 083,49 || 32 151 662,89 || 172 858,60 || 53 686 604,98 GR || 25 084 599,31 || 581 662 512,98 || || || 606 747 112,29 HU || || 60 190 178,63 || 9 650 823,51 || || 69 841 002,14 IE || 9 978 215,00 || || 44 856 572,31 || || 54 834 787,31 IT || 124 807 942,01 || 269 384 078,88 || 112 654 464,59 || 23 936,25 || 506 870 421,73 LT || 5 850 767,25 || || 24 481,07 || || 5 875 248,32 LV || 4 592 410,00 || || 6 367 098,00 || || 10 959 508,00 MT || 210 000,00 || 2 334 881,95 || 493 763,85 || 119 535,31 || 3 158 181,11 NL || 3 351 245,76 || 22 921 011,32 || 1 072 052,50 || || 27 344 309,58 PL || 55 988 004,63 || 643 191,12 || 28 620 387,05 || || 85 251 582,80 PT || 39 271 043,25 || 297 752 430,98 || 11 474 395,22 || || 348 497 869,45 RG || || 978 970,08 || || || 978 970,08 SE || || 9 619 354,82 || 2 922 846,29 || || 12 542 201,11 SI || 633 009,35 || || 2 760 201,06 || 89 052,00 || 3 482 262,41 SK || || 777 989,89 || || 91 453,25 || 869 443,14 Summa: || 499 822 356,58 || 1 458 324 386,44 || 437 041 821,14 || 667 789,06 || 2 395 856 353,22 Atbalsta izbeigšana 2011. gadā turpinājās 2010. gadā
saņemto slēgšanas dokumentu pārbaude. Atlikušos slēgšanas dokumentus dalībvalstis iesniedza 2011. gada
martā. Tas skaidrojams ar
izdevumu atbilstības termiņa pagarinājumu par 12 mēnešiem,
ko Komisija piešķīra dažām Grieķijas un pārrobežu
programmām. No 379 programmām 2011. gada
beigās tika izmaksāti pavisam 152 galīgo maksājumu
pieprasījumi EUR 1457 miljonu apmērā. Turklāt 2011. gadā
izvērtētas 138 noslēguma deklarācijas un 40 nobeiguma
ziņojumi. Dalībvalstīm tika nosūtīti
atbalsta izbeigšanas priekšlikumi attiecībā uz 33 programmām,
un vēl 42 vēstules par atbalsta izbeigšanu tika
nosūtītas un akceptētas līdz 2011. gada 31. decembrim. Sagatavošanas darbs, kas paveikts 2011. gadā,
ir stabils pamats efektīvam atbalsta izbeigšanas procesam 2012. gadā,
kad tiks slēgtas atlikušās programmas. Attiecībā uz visu 2000.–2006. gada
periodu dalībvalstīm līdz 2011. gada 31. decembrim ir
izmaksāti EUR 124 308 miljoni. Tas nozīmē, ka dalībvalstu vidējais atbalsta
apgūšanas līmenis ir 96 % no kopējā piešķīruma
EUR 129 584 miljoni. Pārējie
maksājumi attiecas uz saldo maksājumiem par programmu slēgšanu. Nesamaksātās saistības (RAL) 2011. gada beigās iepriekšējo gadu
saistības, par kurām vēl nebija veikti maksājumi (RAL –
“reste à liquider”), ERAF bija EUR 4856 miljoni
salīdzinājumā ar EUR 6719 miljoniem 2010. gada
beigās. Tie ir 3,9 % no
ERAF kopējā piešķīruma. Paredzams, ka pēc galīgo saldo samaksāšanas 2012. un 2013. gadā,
nesamaksātās saistības vēl vairāk samazināsies. 2.1.2. ESF Attiecībā uz 2000.–2006. gadu ir
jāslēdz 239 ESF darbības programmas. Visu 239 programmu slēgšanas dokumenti ir iesniegti
savlaicīgi un ir pieņemami. Līdz šim ir apstiprinātas 212 noslēguma
deklarācijas un 214 nobeiguma ziņojumi. Ir pabeigtas 84 slēgšanas lietas, kas atbilst kopējai
summai EUR 445 miljonu apmērā. Maksājumu apropriāciju
patēriņš 2011. gadā sasniedza EUR 437 miljonus. Kopējās nesamaksātās
saistības (RAL) 2011. gada beigās bija EUR 2367 miljoni
(salīdzinot ar EUR 3004 miljoniem 2010. gadā). Tas atbilst 3,46 % no kopējām 2000.–2006. gada
plānošanas perioda saistībām. Attiecībā uz visu periodu
dalībvalstīm 2011. gada beigās bija izmaksāti
EUR 64 492 miljoni. Tas
nozīmē, ka dalībvalstu atbalsta apgūšanas līmenis ir 94,09 %
no kopējā piešķīruma EUR 68 600 miljoni. Pamatojoties uz atbalsta izbeigšanas analīzes
procesa rezultātiem, attiecībā uz noslēguma
deklarācijām, kas iesniegtas par augsta riska programmām, 2011. gadā
veica mērķtiecīgas slēgšanas revīzijas, lai
nodrošinātu papildu pārliecību, ka nenovērstie riski
nepārsniedz būtiskuma līmeni. 2.1.3. ELVGF Kopējā summa, kas 2011. gadā
izmaksāta ELVGF virzības programmām, bija EUR 499,68 miljoni,
no kuriem EUR 8,8 miljonus izmaksāja no piešķirtajiem
ieņēmumiem. Visbeidzot, 90,2 %
no 2011. gadam pieejamajām apropriācijām tika izmantotas
maksājumiem. 2000.–2006. gada programmu īstenošana bija
pabeigta pirms 2011. gada. Komisija
2011. gadā saņēma slēgšanas dokumentus par atlikušajām
4 programmām (slēgšanas dokumenti par 148 no 152 lauku
attīstības programmām bija saņemti 2010. gadā) un
intensīvi strādāja pie programmu slēgšanas. Papildus 19 programmām, kuras
slēgtas jau 2010. gadā, Komisija 2011. gadā slēdza
vēl 75 programmas. Turklāt
galīgais saldo maksājums tika ierosināts 88 programmām,
no kurām daļēju saldo izmaksāja par 13 programmām. ELVGF Virzības nodaļas
nesamaksātās saistības (RAL) 2011. gada beigās
bija EUR 632,3 miljoni jeb 2,9 % no 2000.–2006. gada
kopējā piešķīruma. Šī summa ir par EUR 551 miljonu mazāka nekā
EUR 1183,3 miljoni RAL 2010. gada beigās. 2.1.4. ZVFI Kopējais maksājumu apgūšanas
līmenis bija 29,03 %, izmaksājot dalībvalstīm
EUR 0,7 miljonus. Attiecībā uz maksājumu
apropriāciju izpildes līmeni EUR 0,5 miljonus
izmaksāja saskaņā ar 1. mērķi un EUR 0,2 miljonus
– jomās ārpus 1. mērķa. Kopējās ZVFI RAL 2011. gada
beigās bija EUR 295,7 miljoni (salīdzinot ar EUR 296,44 miljoniem
2010. gadā). Tas atbilst 7,4 %
no kopējām 2000.–2006. gada plānošanas perioda
saistībām. Attiecībā uz visu plānošanas
periodu 2011. gada beigās dalībvalstīm bija izmaksāti
EUR 3640 miljoni. Tas
nozīmē, ka dalībvalstu atbalsta apgūšanas līmenis ir 92,5 %
no kopējā piešķīruma EUR 3935 miljoni. 3. Atbilstība un
koordinētība 3.1. Atbilstība
pārējiem ES politikas virzieniem Iepriekšējos ziņojumos sniegts
pārskats par paveikto, lai nodrošinātu kohēzijas politikas
atbilstību citām ES politikas prioritātēm, piemēram,
konkurences, iekšējā tirgus, vides, transporta un dzimumu
līdztiesības politikas mērķiem. Prasības un plānotie uzdevumi vadošajām
iestādēm principā nemainījās, jo sākās 2000.–2006. gada
programmu slēgšanas posms. 3.2. Instrumentu
koordinēšana 3.2.1. Struktūrfondi
un Kohēzijas fonds Visas 25 dalībvalstis 2000.–2006. gadā
saņēma struktūrfondu atbalstu, bet trīspadsmit
dalībvalstis saņēma arī Kohēzijas fonda atbalstu, kas
paredzēts nabadzīgāku valstu atbalstam. Struktūrfondu (jo īpaši ERAF) plānošana un
īstenošana tika rūpīgi koordinēta, arī
attiecībā uz Kohēzijas fondu, lai izvairītos no dubulta
atbalstīto projektu finansējuma. 3.2.2. Struktūrfondi
un Eiropas Investīciju banka (EIB)/Eiropas Investīciju fonds (EIF) Visā 2000.–2006. gada plānošanas
periodā Komisija un EIB un EIF pastiprināja sadarbību, ieviešot
trīs iniciatīvas: JASPERS, JEREMIE un JESSICA. Šī sadarbība plašāk
aprakstīta iepriekšējos ziņojumos. Tā kā 2010. gadā sākās 2000.–2006. gada
plānošanas perioda programmu īstenošanas noslēguma posms, jaunas
informācijas nav. 4. Novērtējumi Komisija 2011. gadā turpināja veikt
novērtējumus, lai palīdzētu pieņemt lēmumus
struktūrfondu jautājumos. Taču
lielākā daļa novērtējumu par 2000.–2006. gada
plānošanas periodu tika pabeigti 2010. gadā. ERAF Novērtējumi,
kas sākti 2011. gadā un pašlaik turpinās: - pētījums par inovācijas darbību
novērtēšanu, lai noteiktu jaunākos sasniegumus inovāciju
novērtēšanā dalībvalstīs, lai analizētu priekšrocības
un ierobežojumus metodēm, kas pieejamas dažādu inovācijas
darbību novērtēšanai, lai veiktu virkni gadījumu
izpētes par labas kvalitātes novērtējumiem un lai
izstrādātu vadlīnijas vadošajām iestādēm
nolūkā atbalstīt šo iestāžu novērtēšanas
darbības. Metodisko
norādījumu sniegšana dalībvalstīm joprojām ir
svarīgs Komisijas uzdevums. Šajā
sakarā tiešsaistē pieejamais interaktīvais resurss EVALSED
sociāli ekonomiskās attīstības novērtēšanai tiks
pastāvīgi atjaunināts, un tam tiek izstrādāta jauna
sadaļa par teorētisku novērtējumu. ESF Divi novērtējumi, kas bija sākti 2011. gadā,
tika pabeigti 2012. gadā. Pirmajā
tika vērtēts, vai ekonomikas krīze ir ietekmējusi ESF
finansējuma izlietojumu. Otrajā
tika analizēta ESF izdevumu efektivitāte un lietderība mūžizglītības
pasākumos. Tomēr abi
novērtējumi neattiecas uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu. ELVGF Retrospektīvā novērtēšana par 2000.–2006. gada
lauku attīstības programmām notika visu 2011. gadu, un to
pabeidza 2012. gada pirmajā ceturksnī. Novērtējumā secināts, ka veiksmīgas lauku
attīstības politikas galvenie faktori ir spēja pielāgoties
dažādām situācijām visā Savienībā
apvienojumā ar skaidri noteiktiem mērķiem un atbilstošiem
attiecināmības un atlases kritērijiem, kas ļauj
nenovirzīties no mērķiem. Apzināta pievēršanās sinerģijai un
papildināmībai starp pasākumiem uzlabo politikas
efektivitāti. Kopumā
šī politika ir radījusi un/vai saglabājusi
nodarbinātību lauku teritorijās, atbalstījusi lauku
ienākumus, palīdzējusi saglabāt un uzlabot lauku vidi un
bioloģisko daudzveidību, un palīdzējusi uzlabot dzīves
kvalitāti un lauku iedzīvotāju kopienu ilgtspēju. 5. Kontroles Plašāka informācija par kontroles
pasākumu rezultātiem pieejama attiecīgo
ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos[2]. 5.1. ERAF Garantijas attiecībā uz 2000.–2006. gada
ERAF programmām ir iegūtas pakāpeniski vairāku gadu
laikā. Aptvēruma
ziņā Reģionālās politikas ĢD revidenti ir
revidējuši skaitliski 43 % no valstu un reģionālajām
programmām un 76 % no plānotā ERAF atbalsta. Attiecībā uz INTERREG 2006. gadā
sāka atsevišķu revīzijas pārbaudi par 23 programmām
(54 % no piešķirtās summas), kuru pabeidza 2009.–2010. gadā. Gatavojoties programmu slēgšanai, 2007. gadā
sāka plašu revīzijas priekšizpēti, lai pārbaudītu
noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūras. Mērķis bija pārliecināties
par šo struktūru darba ticamību, uz kuru pamatojas noslēguma
deklarācijas; citiem vārdiem sakot – pārliecināties par
dalībvalstu gatavošanos programmu slēgšanai un apzināt un
mazināt saistītos riskus. Vajadzēja
izlemt, vai valstu struktūru revīzijas darbu var izmantot kā
galveno garantiju avotu attiecībā uz plānošanas perioda atlikušo
posmu un vai noslēguma deklarāciju pamatā ir pienācīgs
revīzijas darbs, kuru var uzskatīt par uzticamu garantiju avotu,
slēdzot programmu. Šajā
revīzijas priekšizpētē veiktās 42 revīzijas un
revīzijas apmeklējumi noslēguma deklarācijas sagatavošanas
struktūrās, kas notika 2004. gadā sākto
kārtējo sistēmu revīziju ietvaros, 2010. gada
beigās aptvēra noslēguma deklarācijas sagatavošanas
struktūras, kas atbild par aptuveni 85 % no 2000.–2006. gada
programmām piešķirtās atbalsta summas. Ņemot vērā nozīmīgo
revīzijas darbu, ko Reģionālās politikas
ģenerāldirektorāts attiecībā uz 2000.–2006. gada
programmām veicis iepriekšējos gados, un šī revīzijas darba
ievērojamo aptvērumu, ģenerāldirektorāta darbs tika
vērsts uz divu veidu revīzijas darbu atbalsta slēgšanas
posmā: 1) pārbaudes uz vietas revīzijai
atlasītajās programmās, veicot pārbaudi kopīgi ar
Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības
ģenerāldirektorātu, Lauksaimniecības un lauku
attīstības ģenerāldirektorātu un Jūrlietu un
zivsaimniecības ģenerāldirektorātu, lai izbeigtu 2000.–2006. gada
struktūrfondu atbalstu ES 25 dalībvalstīs. Pārbaudes plānošanas memorands, kas
izstrādāts 2009. gadā, aptver divas darbības: i) revīzijas darbs uz vietas, lai
pārbaudītu kvalitatīvos un kvantitatīvos aspektus valsts
revīzijas darbībās, kas ir pamatā noslēguma
deklarācijas sagatavošanas struktūru izsniegtajām noslēguma
deklarācijām, tostarp atkārtots revīzijas darbs, atlasot
astoņas līdz desmit lietas, un ii) revīzijas darbs, lai novērtētu,
vai deklarācija un tai pievienotais ziņojums (kā aprakstīts
iepriekš) ir pieņemami. Reģionālās politikas
ģenerāldirektorāts 2010. un 2011. gadā
saskaņā ar “Pārbaudes plānošanas memorandu par
palīdzības izbeigšanu no struktūrfondiem (2000.–2006.) ES 25 dalībvalstīs”
veica 21 revīzijas apmeklējumu uz vietas septiņās
dalībvalstīs (CZ, DE, ES, IT, IE, UK, SK), pilnībā vai
daļēji aptverot 39 programmas, tostarp dažas INTERREG
programmas.. Šie slēgšanas revīzijas apmeklējumi
ļāva Reģionālās politikas
ģenerāldirektorātam pievērsties konkrētiem riskiem
programmu slēgšanas posmā (piemēram, retrospektīvie projekti,
publiskais iepirkums, pārkāpumu novēršana, kļūdu
īpatsvara aprēķināšana) un ļāva pabeigt
noslēguma deklarāciju analīzi, dažos gadījumos ierosinot
finanšu korekcijas, lai novērstu vēl nenovērstās
sistēmas nepilnības vai lai labotu neuzticamus datus par
kļūdu īpatsvaru, kas norādīti noslēguma
deklarācijās; 2) noslēguma deklarāciju analīze. Reģionālās
politikas ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāts
pārbaudīja visas 379 noslēguma deklarācijas, kas,
slēdzot programmu, iesniegtas saskaņā ar iekšējām
procedūrām, ko Reģionālās politikas
ģenerāldirektorāts pieņēmis 2009. gadā, lai
noteiktu galīgā maksājuma pieprasījuma pamatotību. Šis
darbs bija īpaši intensīvs 2010. gada otrajā pusē un 2011. gadā,
un 2012. gada aprīļa vidū visas 379 noslēguma
deklarācijas bija novērtētas. Kopā tika apstiprinātas 336
(89 %) noslēguma deklarācijas. Attiecībā uz
pārējām 43 (11 %) noslēguma deklarācijām
Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts ir
pabeidzis sākotnējo analīzi un ir pieprasījis papildu
revīziju vai papildu informāciju no attiecīgajām
dalībvalstīm.
Apstiprinātās 336 noslēguma deklarācijas attiecas uz 15 dalībvalstīm
(AT, DK, EL, FI, FR, HU, CY, LV, LX, MT, NL, PL, SE, SK, SL). Vēl
neapstiprinātās 43 noslēguma deklarācijas attiecas uz 11 Itālijas
programmām, 8 Spānijas programmām, 5 Īrijas
programmām, 4 Čehijas Republikas programmām, 3 Portugāles
programmām, 3 Beļģijas programmām, 5 INTERREG
programmām un pa vienai programmai no Igaunijas, Vācijas, Lietuvas un
Apvienotās Karalistes. Noslēguma deklarācijas sagatavošanas
struktūras savus revīzijas atzinumus saskaņā ar
pamatnostādnēm par atbalsta izbeigšanu klasificēja šādi:
bez iebildumiem (84 % gadījumu), ar iebildumiem (16 % gadījumu,
kas aptver 4 % starpposma maksājumu) un bez atzinuma 3 gadījumos.
Par programmām netika izteikti negatīvi atzinumi, ne arī
atrunas. Pēc tam, kad Reģionālās politikas
ģenerāldirektorāts bija pārbaudījis noslēguma
deklarācijas, tas secinājumos par 147 noslēguma
deklarācijām ierosināja finanšu korekcijas vairāk nekā
EUR 1,3 miljardu apmērā. Turklāt ir iespējams, ka
tiks ierosinātas papildu finanšu korekcijas saistībā ar
deklarācijām, kuras pašlaik vēl papildus revidē vai
pārbauda. 5.2. ESF Revidenti 2011. gadā turpināja
pārbaudīt noslēguma deklarācijas, kas iesniegtas
saistībā ar programmas slēgšanu attiecībā uz tām
programmām, kurām slēgšanas dokumentu iesniegšanas termiņš
bija pagarināts līdz 2011. gadam. Tas ietvēra arī
pieprasītās papildu informācijas pārbaudi. Pamatojoties uz atbalsta izbeigšanas analīzes
procesa rezultātiem, attiecībā uz noslēguma deklarācijām,
kas iesniegtas par augsta riska programmām, 2011. gadā veica 6 mērķtiecīgas
slēgšanas revīzijas un 2012. gadā plāno veikt 8 mērķtiecīgas
slēgšanas revīzijas, lai nodrošinātu papildu
pārliecību, ka nenovērstie riski nepārsniedz būtiskuma
līmeni. Dažos gadījumos šīs procedūras rezultātā
ir noteiktas pārskatītas finanšu korekcijas. Visos konstatētajos
gadījumos ir uzsāktas korekcijas procedūras. Attiecībā uz 2000.–2006. gadu 2011. gadā
ir noteiktas finanšu korekcijas EUR 8,6 miljonu apmērā, no
kuriem EUR 8,1 miljons jau ir īstenotas. Turklāt 2011. gadā
ir īstenotas finanšu korekcijas EUR 10,9 miljonu
apmērā, kas noteiktas iepriekšējos gados. 5.3. ELVGF 2011. gada beigās revīziju veica 110 no 152 programmām
(72,4 %), aptverot EUR 21,8 miljardus (96,9 %) no
kopējām saistību apropriācijām. Attiecībā uz
46 programmām piemēroja kontroles revīziju. Līdz 2011. gada 31. decembrim bija
pārbaudītas dalībvalstu iesniegtās noslēguma
deklarācijas par 146 programmām, kas ir 96,1 % no
kopējā programmu skaita. 5.4. ZVFI ZVFI ir slēgšanas procesā, un 2011. gadā
netika veiktas jaunas ZVFI revīzijas. Kopš 2000.–2006. gada
plānošanas perioda sākuma Jūrlietu un zivsaimniecības
ģenerāldirektorāts kopumā ir veicis 58 revīzijas
apmeklējumus, aptverot visas attiecīgās programmas, kas
finansētas no viena fonda (18 programmas, kas saņēmušas
atbalstu no sākotnējā budžeta EUR 3608,73 miljonu jeb 87,4
% apmērā no 2000.–2006. gada kopējā budžeta), kā
arī 18 no dažādiem fondiem finansētās programmas, kuras
saņēmušas atbalstu EUR 374,58 miljonu jeb 9,2 %
apmērā no 2000.–2006. gada kopējā
sākotnējā budžeta. Kopā Jūrlietu un
zivsaimniecības ĢD sistēmu revīzijas aptvēra
programmas, kas veido 96,6 % no kopējā ZVFI
sākotnējā ieguldījuma 2000.–2006. gada plānošanas
periodā. Attiecībā uz pārējām programmām
pārliecība ir iegūta no citu struktūrfondu vadībā
iesaistīto ģenerāldirektorātu un/vai valsts iestāžu
veiktām revīzijām. Attiecībā uz 47 noslēguma
deklarācijām ir pabeigta pirmā analīze;
pārējās 13 noslēguma deklarācijas vēl
analizē. No 47 analizētajām noslēguma
deklarācijām, 16 deklarācijas ir apstiprinātas. Dalībvalstis
tika aicinātas sniegt papildu skaidrojumus par atlikušajām
noslēguma deklarācijām (31), kuru analizēšana tika
“pārtraukta”: Jūrlietu un zivsaimniecības
ģenerāldirektorāts līdz šim ir saņēmis 27 atbildes,
no kurām 14 ir izanalizētas. Tādējādi vēl
joprojām tiek pārbaudītas 27 noslēguma
deklarācijas (14 ir pirmās analīzes posmā, 13 – “pēc
pārtraukuma” posmā). 5.5. OLAF OLAF 2011. gadā veica 29 apmeklējumus
dalībvalstīs saistībā ar pasākumiem, ko
līdzfinansē no struktūrfondu līdzekļiem. Šo
apmeklējumu laikā veica 57 pārbaudes uz vietas[3] pie
uzņēmējiem un 18 cita veida apmeklējumus, lai
vāktu informāciju vai palīdzētu valsts pārvaldes
iestādēm vai tiesu iestādēm. Tāpat kā
iepriekšējos gados, arī 2011. gadā starp OLAF
konstatētām tipiskām problēmām var minēt
nepatiesu ziņu sniegšanu deklarācijās, viltotus
faktūrrēķinus un publiskā iepirkuma noteikumu
neievērošanu, kā arī ar dažām publiskā iepirkuma
procedūrām saistītus konkrētus interešu konfliktu
gadījumus. Dalībvalstis 2011. gadā
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1681/94[4], kas
grozīta[5],
un Regulu (EK) Nr. 1828/2006[6],
kas grozīta[7],
informēja Komisiju par 3816[8] pārkāpumu
paziņojumiem saistībā ar EUR 1,177 miljardiem, un šie
pārkāpumi attiecas uz līdzfinansēšanas pasākumiem 1994.–99. gada,
2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada plānošanas periodā[9]. 6. Komitejas, kas palīdz Komisijai 6.1. Fondu koordinācijas
komiteja (COCOF) Vienīgā COCOF darbība 2011. gadā
attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu bija
analīze par 2000.–2006. gada programmu slēgšanas procesu. 6.2. ESF komiteja 2011. gadā notika trīs
plenārsēdes un piecas tehniskās darba grupas sanāksmes. Tehniskā
darba grupa visās savās 2011. gada sanāksmēs
pārskatīja 2000.–2006. gada plānošanas perioda
slēgšanas procesa norisi un rīkoja detalizētu prezentāciju
par pieredzi, kas gūta slēgšanas procesā. 6.3. Lauksaimniecības
struktūru un lauku attīstības komiteja (STAR) AGRI ĢD STAR komiteja 2011. gadā
tikās divas reizes, lai informētu par finansiālajiem
pasākumiem, kas noteiktu pārkāpumu gadījumā
jāpiemēro izdevumiem, ko finansē ELVGF Virzības
nodaļa. Komitejas atzinums nebija vajadzīgs. 6.4. Zivsaimniecības un
akvakultūras struktūru komiteja (CSFA) MARE ĢD Zivsaimniecības
un akvakultūras struktūru komiteja (CSFA) 2011. gadā
tikās divas reizes. Galvenais sanāksmēs pārrunātais
jautājums bija ZVFI slēgšana. 7. Lielāko
no fondiem atbalstīto projektu saraksts (2000.–2006. gads) CCI_MP || NOSAUKUMS 1999NL053PR001 || Megabanenmarkt Amsterdam 2001ES161PR001 || Circumvalación de Las Palmas - Fase II et Fase III 2001ES161PR002 || Autovía: Albacete-Murcia-Tramo: Albacete-Venta del Olivo 2001ES161PR003 || Proyecto de la presa de la Brena II 2001ES161PR004 || Desaladora de Aqua Marina de Carbonera 2001ES161PR005 || Autovía A-49: Sevilla-Frontera portuguesa. Tramo: San Juan del Puerto-Enlace de Lepe 2001FR162PR001 || Port 2000 Le Havre 2001FR162PR002 || Route Nationale 106 (Languedoc-Roussillon) 2001FR162PR003 || Grand Projet ATMEL 2001PT161PR001 || Terminal de Regasificação de Gás Natural Liquefeito 2001PT161PR002 || Armazenagem subterrânea de gás natural no Carriço-Pombal 2001PT161PR003 || Linha do Douro - Remodelação do troço Cête-Caíde 2001PT161PR004 || IC 10 - Ponte sobre o Tejo em Santarém e acessos imediatos 2002DE161PR002 || Ausbau der Schienenstrecke Berlin - Frankfurt/Oder - Grenze Deutschland/Polen 2002DE161PR003 || Neubau der Bundesautobahn A 17 von Dresden (B 173) - Tschechische Republik 2002DE161PR004 || Neu- und Ausbau der A 113, B 96 und B 96a 2002DE161PR005 || Neubau der Bundesstrasse B 6n in den Abschnitten Wernigerode-Blankenburg und Quedlinburg-Bernburg 2002DE161PR006 || Neubau der Bundesautobahn A71 AD Oberrolingen (A 38) - AS Erfurt-Bindersleben 2002DE162PR001 || Design und Kulturstandort Zollverein 2002DE162PR002 || Propylen Pipeline 2002ES161PR001 || Gran Telescopio de Canarias 2002ES161PR002 || Ampliación de la Darsena de Escombreras en Cartagena 2002ES161PR003 || Ampliación del Puerto de Castellon 2002ES161PR004 || Autovía Ruta de la plata. CN-630-Construccion del tramo del Enlace de Gerena-Enlace de Camas 2002ES161PR005 || Autovía Ciudad Real-Atalaya de Canavate- Tramo: Enlace de Miguelturra - Enlace de Daimiel 2002ES161PR006 || Autovía de Castilla-La Mancha - Tramo: Abia de la Obispalia y Cuenca 2002ES161PR007 || Ampliación del Puerto de Ferrol (Puerto exterior) 2002ES161PR008 || Autovía A-381: Tramo: Jerez - Los Barrios, Provincia de Cadiz 2002ES161PR009 || Autovía de la Plata CN-630 de Gijón a Sevilla. Tramo: Plasencia (Sur) - Canaveral (Este) 2002ES161PR010 || Presa del Arenoso 2002ES161PR011 || Autovía A-92 Sur, Guadix-Almeria. Tramo: Hueneja-Interseccion N-340 2002ES161PR012 || Línea de alta velocidad entre Córdoba y Málaga 2002ES161PR013 || Autovía de Castilla. Tramo Martin de Yeltes-Ciudad Rodrigo 2002ES161PR014 || Planta de regasificación de gas natural licuado en la Isla de Gran Canaria 2002ES161PR015 || Impulsión de la IDAM de Carboneras 2002ES161PR016 || Glapilk, A.I.E. 2002ES161PR018 || Asturiana de Zinc, S.A. 2002ES161PR019 || Conexión Almanzora-Poniente Almenriense. Fase I: Tramo venta del podre Nijar en Almería 2002ES161PR020 || Autopista Santiago de Compostela-Ourense. Tramo: Santiago-Alto de Santo Domingo 2002ES161PR021 || Autovía del Cantábrico - Carretera Nacional 632, de Ribadesella a Luarca. Tramo: Grases (Villaviciosa) - Infanzón (Gijon) 2002ES161PR022 || Delphi Automotive System España, S.A. 2002ES161PR023 || Construcción del nuevo Hospital General Universitario de Murcia 2002ES161PR024 || Autovía del Cantábrico. Carretra Nacional 632, de Ribadesella a Luarca. Tramo: Soto del Barco-Muros de Naon 2002ES161PR025 || Conducción Jucar-Vinalopo 2002ES161PR026 || Autovía Alacant-Alcoit y Villena Ibi. Tramo: Rambla de Rambuchar-Catalla) 2002ES161PR027 || Maspalomas Resort S.L. 2002ES161PR028 || Dupont Ibérica, S.L. 2002ES161PR029 || Autovía de la Plata. Tramo: Valverde de la Virgen-Ardon 2002FR161PR001 || Déviation de Sainte-Marie (Ile de la Réunion) 2002FR162PR001 || Cap 'Découverte 2002FR162PR002 || Grande Halle d'Auvergne 2002FR162PR003 || ATMEL ROUSSET (Bouches du Rhône) Phase 3 2002FR162PR004 || Pikington-Glass France à Seingbouse 2002FR162PR005 || Tunnel du Lioran 2002IE161PR001 || Purchase of diesel railcars 2002IE161PR003 || N 8 Watergrasshill by-pass 2002IE161PR004 || N11 Rathnew-Ashford by-pass 2002IE161PR005 || N18 Hurlers cross by-pass 2002IE161PR006 || N22 Ballincollig by-pass 2003DE161PR002 || AMD Piesteritz 2003ES161PR001 || Nueva carretera de acceso al Puerto de Castellón 2003ES161PR002 || Fibras del Noreste S.A. 2003ES161PR003 || Biotenol Galicia S.A. 2003ES161PR004 || Autovía del Mediterráneo CN-240. Tramo: Nerja-Almuñécar 2003ES161PR005 || Autovía del Cantábrico. Carretera Nacional 632, de Ribadesella a Luarca. Tramo: Vegarrozadas-Soto del Barco 2003FR161PR001 || SEVELNORD 2003FR162PR001 || Lenglet 2003FR162PR002 || Éléctrification des lignes vosgiennes 2003FR162PR003 || Plate-forme multimodale Dourges 2ème phase 2003FR162PR004 || RCEA Limousin 2004IT161PR002 || IVECO-Ristrutturazione stabilimento di Foggia e nuovo Lab. di Ricerca 2005ES161PR007 || FIBRAS DEL NOROESTE [1] Sk. paziņojumu par sarunu
rezultātiem attiecībā uz stratēģijām un
programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam. [2] Publicēti: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm. [3] Regula (EK) Nr. 2185/1996, OV
L 292, 15.10.1996., 2. lpp. [4] OV L 178, 12.7.1994., 43. lpp. [5] Regula (EK) Nr. 2035/2005,
OV L 328, 15.12.2005., 8. lpp. [6] OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp. [7] Regula (EK) Nr. 846/2009,
OV L 250, 23.9.2009., 1. lpp. [8] 2010: paziņots par 6910
pārkāpumiem; kopējā
summa saistībā ar paziņojumiem ir EUR 1,1546 miljardi. [9] Sk. Komisijas ziņojumu par
Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzību (COM (2012) 408,
galīgā redakcija).