KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Pētniecība un inovācija Eiropas mobilitātei nākotnē Eiropas transporta tehnoloģiju stratēģijas izstrāde /* COM/2012/0501 final */
SATURS 1........... Pētniecība un
inovācija transporta politikas atbalstam....................................................... 3 2........... Eiropas transporta nozares
neizmantotā inovācijas potenciāla atraisīšana........................... 3 3........... Eiropas transporta un
mobilitātes nākotnes redzējums...................................................... 5 3.1........ Uz lietotāju vērsts,
integrēts transports............................................................................. 5 3.2........ Ilgtspējīgs
tālsatiksmes, starppilsētu un pilsētas transports................................................. 6 4........... Eiropas transporta
pētniecības un inovācijas sistēmas stiprināšana.................................... 7 5........... Iniciatīvas transporta nozares
inovācijas spējas uzlabošanai.............................................. 8 5.1........ Transporta pētniecības un
inovācijas mērķtiecīguma uzlabošana....................................... 8 5.2........ Centienu labāka
saskaņošana.......................................................................................... 9 5.3........ Ārpus komforta zonas: ar
tehnoloģijām saistītu ierobežojumu novēršana......................... 10 5.4........ Novatorisku risinājumu
efektīva ieviešana...................................................................... 11 6........... Transporta tehnoloģiju
ieviešanas iespējas un problēmas................................................ 11 7........... Darba turpināšana......................................................................................................... 12 PIELIKUMS. Pētniecības un
inovācijas jomas, prioritārās darbības jomas un to
nozīme politikā... 13 1. Pētniecība
un inovācija transporta politikas atbalstam 2011. gada Baltajā grāmatā
par transportu[1]
izklāstīti argumenti Eiropas transporta sistēmas izveidei par
ilgtspējīgu un konkurētspējīgu sistēmu, kas
turpinās uzlabot mobilitāti un veicināt ekonomikas izaugsmi un
nodarbinātību. Tajā izvirzīti vērienīgi
mērķi, lai samazinātu Eiropas atkarību no
importētās naftas, uzlabotu vidi, samazinātu nelaimes
gadījumu skaitu un strauji samazinātu siltumnīcefekta gāzu
emisijas. Šie mērķi ir jāskata saistībā ar
pastāvīgu transporta pieprasījuma pieaugumu,
atšķirībām transporta veidu attīstībā,
demogrāfiskām pārmaiņām un to, ka publiskā
sektora iestādēm samazinās spējas veikt ieguldījumus. Pakāpeniskas pārmaiņas
nebūs pietiekamas, lai tiktu galā ar problēmām, kas
jārisina Eiropai un tās transporta nozarei. Tā vietā
valdībām un transporta nozarei kopumā ir jāatsakās no
ierastās domāšanas. Lai reaģētu uz jauno realitāti, ir
vajadzīgas jaunas idejas, progresīvas stratēģijas un
uzņēmējdarbība. Pašlaik aktuāla ir ne tikai Eiropas
transporta sistēmas dzīvotspēja, bet arī – ņemot
vērā transporta ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un darbvietu
radīšanas potenciālu – gudras, ilgtspējīgas un
integrējošas Eiropas ekonomikas izveide, kā izklāstīts
stratēģijā „Eiropa 2020”[2]. Tāpēc ir būtiski mobilizēt
Eiropas pētniecības un inovācijas spējas, lai
veicinātu transporta politikas mērķu un sabiedrības
mērķu sasniegšanu. Baltajā grāmatā ierosināts
izveidot Eiropas vienoto transporta telpu, ko izmantotu 500 miljoni
iedzīvotāju iekšējā tirgū. Šā tirgus lielums
ļaus plašā mērogā testēt daudzveidīgas
novatoriskas tehnoloģijas un pakalpojumus, veidojot apjomradītus un
diversifikācijas radītus ietaupījumus un radot
spēcīgus vietējos tirgus Eiropas transporta nozarēm, kas
darbojas pasaules mērogā. Šī pieeja sasaista inovāciju ar
pārējiem trim baltās grāmatas aspektiem: iekšējo
tirgu, infrastruktūras attīstību un starptautisko
sadarbību. Šajā paziņojumā Komisija
apkopojusi pirmā izvērtējuma rezultātus attiecībā
uz pētniecību un inovāciju ES transporta nozarē. Tā
sniedz pārskatu par Eiropas transporta inovācijas sistēmas
trūkumiem un sniedz sākotnējos priekšlikumus, kā tos
novērst. Šis paziņojums būs sākuma
punkts Eiropas transporta tehnoloģiju stratēģiskā
plāna izstrādei, kurš veidos efektīvu baltās grāmatas
pētniecības un inovācijas pīlāru. Mērķis ir
nodrošināt saskaņotu pieeju starp dažādiem pētniecības
un inovācijas finansējuma avotiem transporta nozarē
nākamajā finanšu plānošanas periodā un pēc tam.
Šajā plānā tiks norādītas pētniecības un
inovācijas jomā nozīmīgākās prioritārās
darbības jomas, tiks aplūkoti ar inovācijas ķēdes
efektivitāti saistīti jautājumi un ierosinātas
konkrētas darbības ieviešanas šķēršļu novēršanai. 2. Eiropas transporta
nozares neizmantotā inovācijas potenciāla atraisīšana Transporta pakalpojumi un ražošanas nozare
ievērojami veicina Eiropas konkurētspēju. ES transporta pakalpojumu un uzglabāšanas nozare, tostarp
pasta un kurjeru darbība, veido 5,1 % no kopējās
pievienotās vērtības un 5,0 % no kopējās
nodarbinātības (aptuveni 11 miljoni nodarbināto personu).
Ja iekļauj transporta aprīkojuma ražošanu un automobiļu un
motociklu tirdzniecību un remontu, transporta nozare veido 7,9 % no
pievienotās vērtības un 8,2 % no nodarbinātības
jeb 18 miljonus nodarbināto. Daudzi
transporta ražošanas nozares MVU veic lielus ieguldījumus
pētniecībā un izstrādē. Transporta nozare saskaras ar aizvien
lielāku pasaules mēroga konkurentu skaitu, kuri vēlas
izstrādāt jauninājumus un veikt ieguldījumus. Mūsdienu
strauji mainīgajā pasaulē Eiropa nevar atļauties atpalikt,
un tās uzņēmumiem ir jāspēj uzņemt novatoriskas
tehnoloģijas un uzņēmumu modeļus, kas palīdzēs
Eiropai saglabāt pasaules līdera pozīcijas transporta jomā. Transporta nozares inovācijas spējas
analīze[3]
liecina, ka 2008. gadā ES uzņēmumu ieguldījumi
transporta pētniecībā un izstrādē veidoja vairāk
nekā EUR 39 miljardus[4].
Tas nozīmē, ka transporta nozare ir ES rūpniecības nozare
ar lielākajiem ieguldījumiem pētniecībā un
izstrādē. Savukārt dalībvalstis un ES ieguldīja
papildu EUR 4,2 miljardus. ES uzņēmumi veic vairāk nekā
40 % no pasaules ieguldījumiem rūpnieciskajā
pētniecībā un izstrādē saistībā ar
transportu, kas ir vairāk par Japānas un ASV uzņēmumu
ieguldījumiem – abu šo valstu uzņēmumu ieguldījumi
attiecīgi veido aptuveni ceturtdaļu no pasaules ieguldījumiem. Salīdzinājumā ar privāto
sektoru un dalībvalstīm ES pašreizējie ieguldījumi
transporta pētniecībā un inovācijā naudas
izteiksmē ir nelieli, bet to sviras efekts ir augsts. Tie nodrošināja
aptuveni EUR 600 miljonus gadā Septītajā
pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju
attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (7. PP).
Ar finansējumu no Eiropas transporta tīklu programmas, Kohēzijas
fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF)
tiek atbalstīta ieviešana tirgū un izmantošana. ES pilda arī
svarīgu koordinācijas uzdevumu, izmantojot dažādus instrumentus
un partnerības, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformas un
kopīgo tehnoloģiju iniciatīvas[5], un tā ir rādījusi
priekšzīmi, ierosinot plašas politiskās saistības un
reglamentējošas prasības. Līdz šim 7. PP ietvaros,
konkrētāk, Marijas Kirī vārdā nosauktajās
darbībās, ir piešķirti EUR 43,5 miljoni pētniecībai,
kas saistīta ar transportu, sniedzot pievilcīgas karjeras
attīstības iespējas pētniekiem. Attiecībā uz inovācijas
spēju transporta nozarē ietilpst ļoti neviendabīgas
apakšnozares, un katra no tām ir pakļauta atšķirīgam tirgus
spiedienam, tajās ir atšķirīgi inovācijas
virzītājspēki un lietotāju vajadzības. Dažās
apakšnozarēs nav saskaņotības starp tirgus dalībniekiem,
kas darbojas risinājumu izstrādē, un tiem, kas tos aktīvi
izmanto. Citas īpatnības ir atšķirīgas transporta politikas
veidošanas institucionālās struktūras dalībvalstīs un
atšķirīgas transporta pētniecības, inovācijas un izmantošanas
prioritātes tajās. Rezultātā Eiropā netiek
pilnībā izmantoti iespējamie ieguvumi, kas varētu rasties,
labāk saskaņojot transporta pētniecības un inovāciju
centienus dalībvalstu vidū vai dažādās transporta
nozarēs. Patiesa Eiropas pētniecības un inovācijas telpa
transporta jomā joprojām vēl ir jāizveido. Līdz šim ES finansētu
pētniecības un inovācijas darbību galvenā
uzmanība lielākoties tika pievērsta pētniecībai un
mazāk – jaunu risinājumu demonstrēšanai, ieviešanai tirgū
un pilnīgai izmantošanai, lai gan saistības ievērot pilnu ciklu
ir noteiktas, piemēram, attiecībā uz ERTMS[6], SESAR[7] un Galileo[8]. Lai
atraisītu transporta nozares pilnu inovācijas potenciālu un
risinātu iepriekš izklāstītās problēmas, Komisija
ierosina jaunu pieeju. Būs vajadzīgs publiskā un
privātā sektora finansējuma avotu diversificēts portfelis,
tostarp jauni finanšu instrumenti, lai palielinātu publiskā sektora
budžeta sviras efektu un turpinātu ceļu uz principa „lietotājs
maksā” īstenošanu. 3. Eiropas transporta un
mobilitātes nākotnes redzējums Redzējums par to, kā varētu
attīstīties Eiropas transporta nozare, var lieti noderēt par
pamatu pārdomām par pētniecību un inovāciju un par
nepieciešamajiem risinājumiem, kas veicinātu baltās
grāmatas mērķu sasniegšanu. Šis redzējums balstās uz
analīzi[9],
kas ir pamatā Baltajai grāmatai par transportu, un stratēģisko
transporta tehnoloģiju zinātnisku novērtējumu[10]. Turpmāk izklāstītajā
redzējumā jāņem vērā Eiropas transporta ražošanas
nozares paredzamā attīstība. Mūsu nozare turpinās
īstenot pāreju no tādām konkurences priekšrocībām,
kas balstītas uz izmaksām, uz tādām, kas balstās uz
augstu pievienoto vērtību saistībā ar inovāciju
sarežģītu sistēmu un pakalpojumu ar zemāku oglekļa
saturu izstrādē, ražošanā un darbībā. Tas veicinās
nodarbinātību un izaugsmi. Jaunu materiālu un ražošanas procesu
ieviešana palīdzēs iesaistīt jaunus tehnoloģiju partnerus
transporta ražošanas nozarē. Vienlaikus ar ciešāku savstarpēju
bagātināšanos starp transporta veidiem šādi tiks stiprināts
nozares novatoriskais raksturs, ražoti videi nekaitīgāki produkti un
stiprināta Eiropas kvalitātes zīmes vērtība
attiecībā uz augstas kvalitātes produktiem un pakalpojumiem. 3.1. Uz
lietotāju vērsts, integrēts transports Spēcīgāka mijiedarbība
starp transporta, enerģētikas, informācijas un
komunikācijas tehnoloģijām un tīkliem nākotnē
uzlabos vides rādītājus un resursefektivitāti. Transporta
nozarē notiks pāreja uz mobilitāti, kas lielā
mērā balstās uz alternatīvu degvielu izmantojumu,
ilgtspējīgiem enerģijas avotiem un plašāku
energoefektīvu un videi nekaitīgu transporta veidu izmantojumu.
Alternatīvām dzinēju sistēmām un viedām
komunikācijas tehnoloģijām būs ļoti svarīga
nozīme nepiesārņojošiem un “savienotiem” jaunās paaudzes
transportlīdzekļiem. Transporta sistēma būs
pilnībā integrēta un intermodāla, ļaujot
ceļotājiem un kravām bez grūtībām mainīt
transporta veidu un šķērsot robežas. Pieaugošs tiešo lietotāju
pieprasījums apvienojumā ar iekšējā tirgus turpmāku
attīstību radīs jaunus pakalpojumus, lielāku
uzticamību un elastību pasažieriem un kravu īpašniekiem. Visas
lielākās lidostas un jūras ostas tiks savienotas ar
dzelzceļa tīklu. To īstenot palīdzēs pilnībā
intermodālas informācijas, rezervēšanas un maksāšanas
sistēmas un pakalpojumi. Kombinētās satiksmes termināli un
platformas pasažieru un kravu pārvadājumiem tiks pārdomāti
projektētas un aprīkotas ar specifiskām iekārtām, kas,
piemēram, palīdzēs atvieglot netraucētu kravu
pārkraušanu. Jaunas pieejas kravu izsekošanai,
lokalizēšanai un pārvaldībai radīs ļoti
efektīvus, izmaksu ziņā pieņemamus un elektroniskus
loģistikas pakalpojumus ar mazāku oglekļa dioksīda
pēdu. Preces tiks piegādātas garantētos piegādes
termiņos. Transporta drošības un drošuma jomā tehnoloģijas
palīdzēs reaģēt uz sabiedrības prasībām, lai
satiksmes negadījumu skaits būtu tuvs nullei un lai tiktu
nodrošināta kopējā drošība. Vidējā termiņā tiks
ieviesta jauna struktūra uz lietotāju vērstai Eiropas transporta
pārvaldības, informācijas un maksājumu sistēmai, kas
būs balstīta uz jaunākajām pozicionēšanas,
komunikācijas un monitoringa tehnoloģijām.
Īstermiņā tiks uzlabotas un izmantotas esošās transporta
savienojumu pārvaldības un informācijas sistēmas, un
vajadzības gadījumā tās ar datu pārraides
saskarņu palīdzību tiks papildinātas ar citiem
transporta veidiem, ļaujot netraucēti sniegt transporta un
loģistikas pakalpojumus. Transporta infrastruktūra mainīsies.
Moderna infrastruktūra arvien vairāk ietvers jaunus komponentus, kas
padarīs to progresīvu (intelektisku, balstītu uz IKT un
automatizētu), „zaļu” (jauni viegli un pārstrādei
derīgi materiāli) un intermodālu (automatizēti termināli,
transporta satiksmes mezgli un iekārtas). Tajā tiks integrēts
alternatīvu zemu oglekļa emisiju degvielu, novatoriskas
pārvaldības un ekspluatācijas sistēmu nodrošinājums.
Eiropas transporta pamattīkls būs nozīmīgs paraugs
šajā kontekstā. Jaunās infrastruktūras būs
noturīgas pret klimata pārmaiņām, tām būs
īsāks dīkstāves laiks un zemas uzturēšanas izmaksas. 3.2. Ilgtspējīgs
tālsatiksmes, starppilsētu un pilsētas transports Nepiesārņojoši, droši un klusi
ceļu jaunās paaudzes transportlīdzekļi, gaisa kuģi,
kuģi un vilcieni aizstās transportlīdzekļus, kurus mēs
pašlaik izmantojam. Tomēr gaisa kuģu, kuģu un vilcienu
ekspluatācijas laiks ir ilgs, kas nozīmē, ka priekšrocības
– izņemot modernizēšanas gadījumu – radīsies lēni pat
tad, ja ekspluatācijas un tehniskie uzlabojumi tiks veikti
ātrāk. Nākotnes gaisa kuģi un kuģi, vienlaikus
notiekot būtiskām pārmaiņām satiksmes
pārvaldības organizēšanā, radīs pozitīvu ietekmi
uz vidi un palielinās efektivitāti nozarē, kurā
turpināsies spēcīga tirgus izaugsme. Vidēja attāluma ūdensceļu
un dzelzceļa transporta pārvadājumi iekaros pasažieru un kravu
pārvadājumu tirgus, izmantojot jaunākos, īpašam
nolūkam paredzētus transporta līdzekļus. Piegādes
ķēdei kļūstot „zaļākai”, mainīsies
lielāku attālumu kravu pārvadājumu transporta veids – tie
kļūs par ūdensceļu un dzelzceļa
pārvadājumiem. Kravu autopārvadājumos vidējos
attālumos un pasažieru pārvadājumos ar tālsatiksmes
autobusiem arvien vairāk tiks izmantoti jauni transportlīdzekļu
tipi īpaši izveidotos „zaļās infrastruktūras tīklos”. Ir
sagaidāms, ka, saglabājot mobilitāti, pakāpeniski tiks
padarīti stingrāki noteikumi par jaunu pasažieru automobiļu
emisijām, lai veicinātu alternatīvu dzinēju izmantošanu, jo
īpaši pilsētu centrā. Tiks izveidoti jauni personisko transportlīdzekļu
veidi ar minimālu resursu patēriņu, kā arī arvien
izplatītāka kļūs braukšana ar velosipēdu un iešana
kājām pārveidotās pilsētu teritorijās.
Integrētā plānošana ilgtspējīgas mobilitātes
veicināšanai kļūs par pilsētu un teritoriālās
attīstības plānošanas neatņemamu sastāvdaļu.
Loģistikas un preču piegādes un izplatīšanas pakalpojumi
pilsētu teritorijās tiks sniegti klusi, un tie arvien biežāk
neradīs oglekļa dioksīda emisijas. Tiks ieviesti jauni
pilsētas kravu plūsmas novirzīšanas modeļi. Sabiedriskā transporta pakalpojumu
attīstība koncentrēsies pilsētu teritorijās, jo tieši
tajās sabiedriskais transports var palielināt savu tirgus daļu.
Sabiedriskajam transportam aizvien vairāk tiks izmantota elektroenerģija.
Sabiedriskais transports joprojām būs pieejams un par pieņemamu
cenu visiem neatkarīgi no sociālā stāvokļa un
dzīvesvietas (nepieļaujot piekļuves punktu trūkumu).
Varētu rasties pilnīgi jauni sabiedriskā un privātā
transporta pakalpojumu uzņēmējdarbības modeļi,
piemēram, dalītas transportlīdzekļu
īpašumtiesības. Var izplatīties personiskie jaunas paaudzes
pārvietošanās līdzekļi, kurus var savienot un kas var
kļūt par „individualizētām” sabiedriskā transporta
sistēmām. Īpaši pielāgoti un videi nekaitīgi autobusu,
mikroautobusu vai taksometru pārvadājumi nodrošinās
“pieejamību pēc (elektroniska) pieprasījuma” lauku apvidos. 4. Eiropas transporta
pētniecības un inovācijas sistēmas stiprināšana Iepriekš izklāstītais redzējums
nekļūs par realitāti, kamēr Eiropas transporta
pētniecības un inovācijas sistēma nepiedāvās
nepieciešamos jaunos risinājumus. Tam būs vajadzīga
stratēģiska darbība četrās jomās. Pirmkārt, būtu jāstiprina
pētniecības un inovācijas nozīme transporta politikā.
Pamatiniciatīvā “Inovācijas savienība”[11] un
Eiropas digitalizācijas programmā[12] uzsvērta nepieciešamība pēc
stratēģiskas pieejas inovācijai. Komisijas priekšlikumā par
programmu „Apvārsnis 2020”[13],
kas jāpieņem likumdevējai iestādei, vieds, videi
nekaitīgs un integrēts transports tiek minēts kā viens no
sešiem lielākajiem sabiedrības uzdevumiem, kura risināšanā
var daudz panākt ar Eiropas pētniecības un inovācijas
palīdzību. Turklāt Baltajā grāmatā par transportu
tiek aicināts integrēt visus transporta veidus vienotā Eiropas
transporta sistēmā, mainot pašreizējo tendenci skatīt katru
transporta veidu atsevišķi. Otrkārt, atsevišķu nozaru un
dalībnieku centieniem būtu jābūt labāk
saskaņotiem. Lai gan kopumā liels pētījumu skaits palielina
atklājumu varbūtību un paplašina risinājumu spektru,
inovācijas īpatnības transporta nozarē liecina par to, ka
dažādu jomu un dalībnieku kopīgi vai koordinēti centieni
konkrētās jomās var būt efektīvāki.
Piemēram, transporta pakalpojumu sniedzēji bieži sūdzas par
nepietiekamu vai priekšlaicīgu novatorisku risinājumu piegādi,
bet transporta risinājumu izstrādātāji bieži gaida skaidrus
signālus no tirgus, pirms sāk izstrādāt jaunus
risinājumus, un ne vienmēr pilnībā izprot lietotāja
vajadzības[14]. Treškārt, ir svarīgi tikt galā
ar ierobežojumiem saistībā ar tehnoloģijām un
pārvarēt institucionālo „stropveida” domāšanu. Esošās
struktūras un ieinteresēto personu apvienības kavē
tādas transporta inovācijas potenciāla pilnīgu
īstenošanu, kas balstās uz citiem transporta veidiem un nozarēm.
Transporta inovāciju varētu vairāk ietekmēt izmaiņas
citās nozarēs, piemēram, telekomunikāciju un
enerģētikas jomā. Transporta operatori, kas varētu gūt
labumu no šādiem novatoriskiem risinājumiem, bieži darbojas ar zemu
ienesīgumu, un tiem ir maz stimulu veikt ieguldījumus jaunos
risinājumos. Visbeidzot, prasību daudzums attiecībā
uz aktīviem, lielu ieguldījumu nepieciešamība un lieli
šķēršļi, ar kuriem jāsaskaras jauniem tirgus
dalībniekiem, neļauj transporta nozarei ieviest tirgū
vajadzīgos transformatīvos risinājumus. “Nāves ielejas”
problēma starp pētniecību un izstrādi, no vienas puses, un
starp inovāciju un ieviešanu tirgū, no otras puses, ir jau
uzsvērta paziņojumā par pamatiniciatīvu “Inovācijas
savienība”. Tas nepārprotami attiecas uz transporta nozari. 5. Iniciatīvas
transporta nozares inovācijas spējas uzlabošanai Lai īstenotu vajadzīgās
darbības, Komisija ierosina vairākas iniciatīvas. Tās
palīdzēs sasniegt politikas mērķus un programmas „Apvārsnis 2020”
mērķus transporta jomā[15]. 5.1. Transporta
pētniecības un inovācijas mērķtiecīguma
uzlabošana Kopīgās stratēģiskās
plānošanas „no viena gala līdz otram” process būs svarīgs
instruments inovācijas sistēmas stiprināšanai. Šis
paziņojums ir šāda darba sākumpunkts, un Komisija ierosina
trīs visaptverošas pētniecības un inovācijas jomas,
kurās nākamajos divdesmit gados jāsasniedz konkrēti un
izmantojami rezultāti. ·
Attiecībā uz
transportlīdzekļiem īstenojot fundamentālu pāreju uz
alternatīvām dzinēju sistēmām, alternatīvām
degvielām un viedām komunikācijas tehnoloģijām, būtu
jāattīstās nepiesārņojošiem, viediem, drošiem un klusiem
dzelzceļa transporta un autotransporta līdzekļiem, gaisa
kuģiem un kuģiem, kā arī efektīvākai saskarnei ar
infrastruktūru. Tas ietver sastāvdaļu, materiālu un
pamattehnoloģiju uzlabojumus. Papildus Eiropas lietotāju
vajadzību labākai nodrošināšanai būtu jāstiprina
Eiropas transporta ražošanas nozares pasaules mēroga
konkurētspēja. ·
Infrastruktūras jomā ir nepieciešams progress
attiecībā uz viedu, „zaļu”, viegli uzturamu un
klimatnoturīgu infrastruktūru, tostarp alternatīvu degvielu
nodrošināšanu, transporta veidu satiksmes vadības un
informācijas sistēmām, kas var palīdzēt sniegt
pakalpojumus lietotājiem, pieprasījumu pārvaldību un citiem
risinājumiem saistībā ar optimizētas infrastruktūras
izmantošanu. Veiktspējas palielināšana vietējā,
reģionālā un valsts līmenī ir nepieciešama gan publiskā
sektora iestādēm, kas atbild par pakalpojumu sniegšanu, gan
pārvadājumu uzņēmumiem. ·
Transporta pakalpojumu un darbību jomā ir
vajadzīgi ievērojami uzlabojumi attiecībā uz vienotiem un
efektīviem pakalpojumiem pasažieru un kravu pārvadājumiem, lai
notiktu visu transporta veidu spēcīgāka integrācija, jo
īpaši pilsētu un starppilsētu teritorijās un labi
projektētu transporta mezglu un efektīvu pārkraušanas
iekārtu ziņā. Progress ir nepieciešams arī
saistībā ar integrētu multimodālu informācijas,
satiksmes un pieprasījuma pārvaldību Eiropas līmenī,
netraucētu loģistiku un novatoriskiem pilsētu mobilitātes
risinājumiem, tostarp augstas kvalitātes sabiedrisko transportu. Ar drošību un drošumu saistītie
jautājumi un IKT lietojumprogrammas tiks integrētas šajās
jomās, tāpat kā lietotāju vajadzības, piemēram,
pieejamība, jo tās ietekmē transportlīdzekļus,
infrastruktūru un pakalpojumus. Būs nepieciešami arī
sociālekonomiskie un sākotnējās izpētes
pētījumi, tostarp pētījumi, lai izprastu lietotāju
uzvedību. Lai panāktu
jaunu risinājumu reālu ieviešanu, veicinot Eiropas transporta
politikas mērķu sasniegšanu, Eiropas pētniecības un
inovācijas pasākumiem jābūt mērķtiecīgiem.
1. pielikumā norādītas trīs inovācijas jomas, to
desmit identificētās darbības jomas[16] un
parādīts, kā tās saistītas ar baltās
grāmatas mērķiem un uzdevumiem. Ņemot vērā
ekspertu atzinumu, Komisija uzskata, ka šīm desmit darbības
jomām ir liels potenciāls, lai palīdzētu sasniegt
baltās grāmatas mērķus līdz 2030. gadam, bet
dažās jomās – līdz 2050. gadam, un tajās ņemtas
vērā atsevišķu transporta veidu īpatnības un
multimodālie jautājumi. Šīs darbības jomas
nenozīmē galīgo nostāju, un tās nav arī
prioritāšu saraksts turpmākajām pētniecības un
inovācijas programmām, un tās var koriģēt diskusijās
ar ieinteresētajām personām. Šīs darbības jomas ir sākuma
punkts, lai organizētu ceļvežu izstrādes procesu, kas
sāksies 2012. gada septembrī, ar mērķi koncentrēt
Eiropas pētniecības un izstrādes darbības un
finansējumu uz izmantojamām tehnoloģijām, kas efektīvi
veicinātu politikas mērķu sasniegšanu. Šā procesa
mērķis būs arī trūkumu identificēšana un
nepilnību novēršana inovācijas ķēdē. Tā
galarezultāts būs viens vai vairāki ceļveži katrai jomai,
kuros tiks noteikts finansējums, instrumenti un dalībnieki un
paredzēti uzraudzības un pārvaldības mehānismi, kas
spēj ņemt vērā mainīgos apstākļus. Īpašs
uzsvars tiks likts uz jomām, kurās ir tirgus nepilnības vai
kurās kopīgi vai koordinēti centieni var paātrināt
jaunu tehnoloģiju ieviešanu. Ceļvežu izstrāde, kas
balstīsies uz šo paziņojumu un pievienoto Komisijas dienestu darba
dokumentu, būs apspriešanās process, kurā iesaistīsies
ieinteresētās puses, kas konstatēs, kurās jomās
rīcība Eiropas līmenī var radīt vislielāko
ietekmi. Attiecībā uz katru prioritāro jomu tiks
mēģināts panākt vienprātību par
prasībām, kas izriet no politikas mērķiem un Eiropas
sasniegumiem tehnoloģijas jomā. Kad vien iespējams,
ieinteresēto personu sagatavotie ceļveži veidos sākumpunktu.
Šā procesa pamatā būs zinātniska pieeja, kas
palīdzēs novērtēt, vai tikusi novērsta ceļvežu
sadrumstalotība, lai varētu izvirzīt tālejošākus mērķus
un panākt kritisku masu risinājumu izmantošanā. Dažās
jomās, jo īpaši risinot starpmodālos jautājumus, ja
trūkst labi izstrādātu ceļvežu, šā uzdevuma veikšanai
būs jāpieliek lielākas pūles. Rezultātā izstrādāto
ceļvežu kopums veidos Eiropas transporta tehnoloģiju
stratēģiskā plāna pamatu. Tie kalpos par pamatu Komisijas
turpmākajā darbā, piemēram, pamatprogrammas
„Apvārsnis 2020” darba programmu sagatavošanā, finansējuma
prasību noteikšanā un tādu tiesību aktu priekšlikumu
sagatavošanā, kuriem ir potenciāls stimulēt izmantošanu utt. 5.2. Centienu
labāka saskaņošana Komisija ierosina attīstīt
partnerības un uzlabot inovācijas ķēdes
pārvaldību. Pašreizējās ar transportu saistītās
publiskā un privātā sektora partnerības un Eiropas tehnoloģiju
platformas jau ir izstrādājušas lietderīgus ceļvežus un
stratēģiskās pētniecības programmas, īpaši
attiecībā uz jautājumiem saistībā ar transporta veidu.
Varētu izmēģināt papildu vai uzlabotus publiskā un
privātā sektora koordinācijas mehānismus. Kopīga
plānošana partnerību veidā starp dalībvalstīm, kuras
koordinē Komisija, vai Eiropas inovācijas partnerību veidā
var arī sniegt papildu potenciālu, kuru ir vērts
izpētīt. Tiks nodrošinātas saiknes ar citām
stratēģiskām pētniecības un inovācijas
stratēģijām, piemēram, ETS plānu[17]. Regulāras un uzticamas informācijas
sniegšana politikas veidotājiem un privātā sektora
ieinteresētajām personām var atvieglot novatorisku
risinājumu izstrādes un izmantošanas uzraudzību un vadību.
Šajā nolūkā Komisija plāno izveidot Transporta pētniecības
un inovācijas uzraudzības un informācijas sistēmu (TRIMIS).
Izmantojot līdzekļus no programmas „Apvārsnis 2020”, TRIMIS
kļūs par Komisijas instrumentu tehnoloģiju tendenču un
pētniecības un inovāciju spēju noteikšanai. To var
sasaistīt ar Komisijas Transporta pētniecības un inovācijas
portālu – papildu informācijas resursu. Visbeidzot, pasaules mēroga vides
problēmām ir vajadzīgs saskaņots pasaules mēroga
risinājums. Centieni panākt ilgtspējīgu mobilitāti
notiek starptautiskā mērogā. Tas nozīmē, ka
starptautiskas dimensijas integrēšana Eiropas transporta
pētniecībā un inovācijā ir svarīga Eiropas
panākumu nodrošināšanai. Konkrētāk – darbs,
mēģinot panākt pasaules līmeņa vienošanos
noslēgšanu un sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju
samazināšanas mērķus (piemēram, ICAO un IMO
līmenī), var nodrošināt novatorisku risinājumu
izstrādi, tirdzniecību un ieviešanu pasaules mērogā, kas
savukārt var palīdzēt sasniegt ilgtspējīgu
mobilitāti. Eiropai vajadzēs izveidot spēcīgas
starptautiskās partnerības, kas nodrošinātu tās
reglamentējošās un komerciālās intereses. 5.3. Ārpus
komforta zonas: ar tehnoloģijām saistītu ierobežojumu
novēršana Inovācijas veicināšanai
mobilitātes un transporta jomā būs nepieciešams ne tikai
pārvadājumu tirgus ilgstoši pastāvošo segmentu
mobilizēšana, bet arī to mijiedarbība ar pašreizējiem vai
jauniem dalībniekiem no tādām jomām kā
telekomunikācijas, satura radīšana, finanšu pakalpojumi un
energoapgādes tirgus. Tā rezultātā var rasties konflikts
starp interesēm un uzņēmējdarbības kultūrām,
kurš veicina netradicionālu un izdomas bagātu domāšanu.
Tāpēc transporta tehnoloģiju stratēģiskā
plāna mērķis ir arī: ·
izmantot konverģenci starp tādām
atšķirīgām jomām kā transports, enerģētika,
informācijas un telekomunikāciju pakalpojumi, teritoriālā
attīstība, vide, kas var radīt pievienoto vērtību
uzņēmēju un patērētāju mobilitātei un
plašām politikas vajadzībām, piemēram, izaugsmei un
nodarbinātībai. Tas būtu jāsasniedz, izmantojot jaunu
pieeju, kas balstīta uz jaunām sistēmbalstītām
koncepcijām un novatoriskām idejām; ·
izstrādāt radošu darbības principu
un instrumentu, kā arī starpdisciplināru pieeju kopumu, lai
veicinātu uzņēmējdarbību, piemēram,
sacensības ar balvām, jaunas riska kapitāla sistēmas,
modernizēts publiskais iepirkums utt., kas publiskā sektora
iestādēm ļauj savlaicīgi un adekvāti reaģēt
uz lietotāju grupu prasībām un tirgus dinamiku; ·
radīt jaunu inovācijas dinamiku
transporta nozarē, kas var veicināt nozares kopumā atdzimšanu,
padarot to pievilcīgu jaunu talantu, izgudrotāju un
uzņēmēju paaudzei. Varētu būt nepieciešami
koordinēti ieguldījumi apmācībā un
izglītībā, kā arī to piedāvāto prasmju
pārskatīšana. Nozares MVU konkurētspēju var veicināt,
palielinot finansējuma pieejamību, atvieglojot piekļuvi Eiropas
un starptautiskajiem tirgiem un samazinot birokrātiju. 5.4. Novatorisku
risinājumu efektīva ieviešana Iepriekš minētie pasākumi
palīdzēs koncentrēt un saskaņot centienus, radot jaunu
dinamiku. Tomēr, lai nodrošinātu jaunu transporta tehnoloģiju un
pakalpojumu ātru, liela mēroga ieviešanu tirgū un izmantošanu,
neapdraudot vienoto tirgu, situācijā, kad tirgus pietiekamā
mērā nereaģē, publiska līmeņa rīcība
var būt regulējuma formā, standartu formā pakalpojumu
sadarbspējas vai nepārtrauktības nodrošināšanai,
intelektuālā īpašuma tiesību formā vai iepirkuma un
finanšu stimulu formā. ES var mazināt traucējumus, ko rada
subsīdijas un ieņēmumu palielināšanās. Transporta tehnoloģiju
stratēģiskais plāns atbalstīs tādu finansēšanas
programmu īstenošanu, ko Komisija ierosinājusi nākamajai daudzgadu
finanšu shēmai un kas jāpieņem likumdevējai iestādei.
To vidū ir programma „Apvārsnis 2020”, Eiropas
infrastruktūras savienošanas instruments[18], ERAF un Kohēzijas fonds[19] un
Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma[20]. Eiropas
Investīciju banka tiks aicināta padarīt stingrākus
noteikumus attiecībā uz aizdevumiem ar atvieglotiem
nosacījumiem, izmantojot riska dalīšanas finanšu mehānismu
(RSFF), paplašināt tās aizdevumu iegūšanas iespējas,
iekļaujot transporta nozari, saskaņā ar tās jauno aizdevumu
politiku[21]
un sniegt lielāku tehnisko palīdzību publiskā un
privātā sektora ieinteresētajām personām.
Publiskā finansiālā palīdzība būs jāsniedz
pilnīgā saskaņā ar piemērojamiem ES valsts atbalsta
noteikumiem, ieskaitot tos, kas regulē pētniecības,
izstrādes un inovācijas darbības, pārvadājumu
darbību finansēšanu un ieguldījumus infrastruktūrā. 6. Transporta
tehnoloģiju ieviešanas iespējas un problēmas Mūsu politikas mērķu
sasniegšanai būs nepieciešams salīdzinoši īsā laikā
aizstāt daudzas no pašreizējām transporta sistēmām un
risinājumiem ar jaunām sistēmām un risinājumiem. Ir
aplēsts, ka no 2010. līdz 2030. gadam nepieciešamie papildu
ieguldījumi novatoriskos transportlīdzekļos,
aprīkojumā un transportlīdzekļu uzlādes
infrastruktūrā, lai sasniegtu Eiropas transporta sistēmai
izvirzītos emisiju samazināšanas mērķus, veido vienu
triljonu euro[22].
Tā šķiet iespaidīga summa, taču ir aptuveni tikpat liela
kā ES mājsaimniecību tēriņi transportam gadā[23]. Eiropas Komisijas veiktā analīze[24] liecina:
lai gan ieguldījumu izmaksas ir nozīmīgas, jaunu risinājumu
ieviešanu tirgū galvenokārt kavē pārmaiņas rosinošu
ekonomisko stimulu trūkums „sistēmas” līmenī gan
lietotājiem, gan pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr jaunu,
„zaļu”, viedu, drošu un efektīvu transporta risinājumu
izmantošana rada lielisku iespēju sasniegt mūsu vides un klimata
mērķus, kā arī palielināt Eiropas
konkurētspēju. Ņemot vērā risināmo
uzdevumu steidzamību un dažādību, ir nepieciešamas politiskas
diskusijas par to, kā ieinteresētās personas, dalībvalstis
un Komisija var apņemties un panākt novatorisku risinājumu
ātrāku un efektīvāku rašanos un izmantošanu. Ņemot
vērā slodzi valsts budžetiem, ko radīs pašreizējā
ekonomikas krīze un tās sekas, būs jānosaka
prioritātes un atbilstīgi instrumenti (piemēram, finanšu
stimuli, regulējums, standarti, politiski noteikti rūpniecības
mērķi, brīvprātīgas saistības un koordinētas
darbības), kas jāievieš, lai veicinātu izmantošanu katrā
prioritārajā jomā. Eiropas transporta sistēma ir
jāpielāgo. Lēmumu pieņēmējiem ir jāpauž sava
nostāja attiecībā uz līdzsvaru starp dažādiem
instrumentiem, ņemot vērā mūsu politikas mērķu
sasniegšanai nepieciešamo novatorisku risinājumu īstenošanas
steidzamību, pieņemamību cenas ziņā un
pieejamību. Būtu jāpalielina pilsoņu informētība,
un veicināšanas pasākumi varētu palīdzēt sekmēt
ar tehnoloģisko inovāciju saskaņotas izmaiņas
patērētāju uzvedībā, tādējādi
atvieglojot ieviešanu tirgū un palielinot pieprasījumu pēc
mūsdienīgām precēm un pakalpojumiem. Šajā
kontekstā diskusijās par izmaksām ir jāņem
vērā izmaksas bezdarbības dēļ. 7. Darba turpināšana Šajā paziņojumā ir
izklāstīts Komisijas viedoklis par to, kā transporta
pētniecība un inovācija varētu sekmēt Baltajā
grāmatā par transportu izvirzīto vērienīgo mērķu
sasniegšanu un sniegt atbalstu programmas „Apvārsnis 2020”
īstenošanā, veidojot saiknes arī ar pārdomātas
specializācijas stratēģijām. Komisija aicina Padomi un Parlamentu ·
apstiprināt mērķi labāk
saskaņot transporta pētniecību un inovāciju ar Eiropas
transporta politikas mērķiem, ņemot vērā
pašreizējo ekonomisko un politisko realitāti un ilgtermiņa ilgtspējas
mērķus; ·
vienoties koncentrēt centienus uz
progresīvu un ilgtspējīgu transporta risinājumu
izstrādi Eiropas, valsts un vietējā līmenī, izmantojot
novatoriskas tehnoloģijas, jaunas pieejas pakalpojumiem un
uzņēmējdarbību; ·
apsvērt, kā atrast pienācīgu
līdzsvaru starp dažādiem instrumentiem, kas nepieciešami ieviešanai
tirgū un izmantošanai; ·
apstiprināt pieeju, kas ietver Eiropas
transporta tehnoloģiju stratēģiskā plāna sagatavošanu,
kā arī turpmākas darbības variantus, kā minēts
šajā paziņojumā. PIELIKUMS.
Pētniecības un inovācijas jomas, prioritārās
darbības jomas un to nozīme politikā Šajā
tabulā parādīts, kā tehnoloģiskās inovācijas
katrā prioritārajā darbības jomā veicinās
baltās grāmatas mērķu īstenošanu. Pētniecības un inovācijas joma || Darbības joma || Desmit Baltās grāmatas mērķi (saprotamības nolūkā saīsināti) Zemu emisiju pilsētas transports un loģistika || Degviela ar zemu oglekļa saturu aviācijas un jūras transporta nozarē || Kravu pārvadājumi; pārvadājuma veida novirzīšana no autotransporta || ES mēroga ātrgaitas dzelzceļa tīkls || Multimodāls TEN-T pamattīkls || Ilgtermiņa visaptverošs tīkls || Visu veidu satiksmes vadības sistēmas || Multimodāla transporta informācija || Uz autoceļiem bojāgājušo skaits tuvu nullei || Ceļā uz principu„lietotājs maksā” un „piesārņotājs maksā” Nepiesārņojoši, efektīvi, droši, klusi un viedi transporta līdzekļi || Nepiesārņojoši, efektīvi, droši, klusi un viedi autotransporta līdzekļi || ¢ || || || || || || || || ¢ || Nepiesārņojoši, efektīvi, droši, klusi un viedi gaisa kuģi || || ¢ || || || || || ¢ || || || Nepiesārņojoši, efektīvi, droši, klusi un viedi kuģi || || ¢ || ¢ || || || || || || || Nepiesārņojoši, efektīvi, droši, klusi un viedi dzelzceļa transportlīdzekļi || || || ¢ || ¡ || || || || || || Infrastruktūra un viedās sistēmas || Vieda, „zaļa”, viegli uzturama un klimatnoturīga infrastruktūra || || || ¢ || ¢ || ¢ || ¡ || || || ¢ || Eiropas mēroga alternatīvu degvielu piegādes infrastruktūras || ¢ || ¡ || ¡ || || || || || || || Efektīvas transporta veidu satiksmes vadības sistēmas (ieskaitot spējas un pieprasījuma vadību) || || ¢ || ¢ || ¡ || ¡ || || ¢ || ¡ || ¡ || ¡ Transporta pakalpojumi un darbības pasažieriem un kravu pārvadājumiem || Integrēti starpmodālās informācijas un vadības pakalpojumi || || ¡ || ¡ || || ¡ || ¡ || || ¢ || || Netraucēta loģistika || ¡ || ¡ || ¢ || || || || || ¡ || || Integrēta un inovatīva pilsētu mobilitāte un pārvadājumi || ¡ || || || || || || || ¡ || ¢ || ¢ Sagaidāms būtisks ieguldījums
no šīs prioritārās darbības jomas, lai sasniegtu
baltās grāmatas mērķi. ¡ Sagaidāms kāds ieguldījums no
šīs prioritārās darbības jomas, lai sasniegtu baltās
grāmatas mērķi. [1] „Ceļvedis
uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu
un resursefektīvu transporta sistēmu”, COM(2011) 144
galīgā redakcija. [2] „Eiropa 2020
– stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai
izaugsmei”, COM(2010) 2020 galīgā redakcija. [3] Mapping
innovation in the European transport sector, EC Joint Research Centre,
EUR 24771 EN, 2011. [4] Tas
attiecas uz pašu finansētiem ieguldījumiem pētniecībā
un izstrādē; attiecīgi, cik vien iespējams, no tiem ir
izslēgtas no publiskiem līdzekļiem finansētas
pētniecības darbības, lai izvairītos no publisku
ieguldījumu pētniecībā un izstrādē
saskaitīšanas divreiz. [5] Tostarp
Eiropas „zaļo” automobiļu iniciatīva, CleanSky un SESAR
(Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM)
pētniecības programma), kā arī pašreizējās
Eiropas tehnoloģiju platformas ar galveno nozīmi transporta
jomā: ACARE (Eiropas Aviācijas pētniecības un
inovācijas konsultatīvā padome), ERRAC (Eiropas
Dzelzceļa pētniecības konsultatīvā padome), ERTRAC
(Eiropas Ceļu transporta pētniecības konsultatīvā
padome) un WATERBORNE-TP (Tehnoloģiju platforma jūras un
iekšzemes navigācijas nozarei). [6] Eiropas
Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma. [7] Eiropas
vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM)
pētniecības programma. [8] Eiropas
mūsdienīga globāla satelītnavigācijas sistēma. [9] „Ilgtspējīga
nākotne transportam — ceļā
uz integrētu, uz tehnoloģijām balstītu un ērti
izmantojamu sistēmu”, COM(2009) 279 galīgā redakcija. [10] Scientific
Assessment of Strategic Transport Technologies, EC
Joint Research Centre, EUR 25211 EN, 2012. [11] Komisijas
paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva „Inovācijas savienība”, COM(2010) 546 galīgā redakcija. [12] Komisijas
paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Digitālā programma Eiropai,
COM(2010) 245 galīgā redakcija/2. [13] Komisijas
paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Apvārsnis 2020” – pētniecības un inovācijas
pamatprogramma, COM(2011) 808 galīgā
redakcija. [14] Summary
Analysis of Responses to a Country Survey on Innovation in Transport, International
Transport Forum (2010). [15] Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu 2012.-2020. gadam "Apvārsnis
2020", COM(2011) 809 galīgā redakcija. [16] Pētniecības
un inovāciju jomas un prioritārās darbības jomas ir
aplūkotas sīkāk Komisijas dienestu darba dokumentā Pētniecības
un inovācijas jomu un darbības jomu sākotnēji apraksti,
SEC ….. [17] "Eiropas
energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns) –
Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni"
COM(2007) 723 galīgā redakcija. [18] Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas
infrastruktūras savienošanas mehānismu, COM(2011) 665
galīgā redakcija. [19] http://ec.europa.eu/regional_policy/what/future/proposals_2014_2020_lv.cfm. [20] Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Uzņēmumu
konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu
(2014.–2020. gadam), COM(2011) 834 galīgā redakcija. [21] Transporta
nozarei sniegto EIB aizdevumu politika:
http://www.eib.org/projects/publications/eib-transport-lending-policy.htm. [22] Impact
Assessment Accompanying the White Paper on Transport, SEC(2011) 358 final,
84. lpp. [23] 13,6 %
no mājsaimniecību izdevumiem. Avots: Eurostat. [24] Mapping
innovation in the European transport sector, EC Joint Research Centre,
EUR 24771 EN, 2011.