KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (“Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”) /* COM/2012/0100 final */
SATURS 1........... Ievads............................................................................................................................ 2 2........... Jaunākie sasniegumi
tiesiskā un institucionālā regulējuma jomā SPTAJ
tīklā....................... 2 2.1........ Tiesiskais regulējums....................................................................................................... 2 2.2........ Jaunākie sasniegumi
institucionālā regulējuma jomā.......................................................... 3 2.3........ SPTAJ sistēma............................................................................................................... 3 2.4........ SPTAJ tīklam piešķirtie
līdzekļi....................................................................................... 4 2.5........ SPTAJ komiteja............................................................................................................. 5 3........... Daudzi uzlabojumi un turpmāk
veicamie pasākumi SPTAJ tīklā........................................ 5 3.1........ Statistikas tendences pārskata
periodā............................................................................ 5 3.2........ Vispārējais
novērtējums.................................................................................................. 6 3.3........ Turpmāk veicamie pasākumi SPTAJ
tīklā........................................................................ 8 4........... Kopīgi pasākumi un
ierēdņu apmaiņa citās sadarbības jomās............................................ 9 4.1........ Kopīgi pasākumi un
ierēdņu apmaiņa............................................................................... 9 4.2........ Starptautiskā sadarbība................................................................................................... 9 5........... Secinājumi un
turpmākā rīcība......................................................................................... 9 5.1........ Secinājumi...................................................................................................................... 9 5.2........ Turpmākā rīcība........................................................................................................... 11 PIELIKUMS.............................................................................................................................. 13 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā piemērota Eiropas Parlamenta
un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 2006/2004
par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par
tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību
aizsardzības jomā (“Regula par sadarbību
patērētāju tiesību aizsardzības jomā”)
1.
Ievads
Tā kā patērētāji
iegādājas pakalpojumus un preces, iekšējais tirgus ir
kļuvis par viņu ikdienas dzīves daļu. Lai pilnīgi izpaustu
tirgus piedāvātās potenciālās priekšrocības un
jaunas iespējas izvēles, kvalitātes un cenas ziņā,
Eiropas patērētājiem jābūt pārliecinātiem,
ka viņu tiesības ir aizsargātas visur, kur viņi
izvēlas iepirkties. Tas īpaši attiecas uz iekšējā tirgus
tiešsaistes dimensiju. Tāpēc
2004. gadā tika pieņemta regula par sadarbību
patērētāju tiesību aizsardzības jomā[1]
(„Regula”). Tajā paredzēta sistēma, kas dod iespēju
tās īstenotājiem dalībvalstīs cieši sadarboties, lai
ātri un efektīvi apturētu komercdarbības praksi, kura ir
pretrunā patērētāju tiesībām, ja
patērētāji un tirgotāji atrodas dažādās
valstīs. Regulā paredzēts garantēt uzņēmumiem vienlīdzīgus
nosacījumus un piedāvāt nodrošināt negodīgu
tirgotāju izslēgšanu no tirgus. Prasība iesniegt šo ziņojumu ir noteikta
Regulas 21. pantā, kurā paredzēts reizi divos gados veikt
Regulas piemērošanas novērtējumu. Šis ziņojums aptver
2009. un 2010. gadu. Tas ir otrais Komisijas izstrādātais
divgadu ziņojums[2]. Ziņojumā apvienots gan Komisijas
vērtējums par tendencēm, gan atgriezeniskā saite no
dalībvalstu sagatavotajiem ziņojumiem, kuri iesniegti Komisijai
2011. gada pirmajā ceturksnī. Tajā galvenā
uzmanība tiek pievērsta ar Regulu izveidotā sadarbības
patērētāju tiesību aizsardzības jomā
(turpmāk “SPTAJ”) tīkla darbībām, kā arī tiek
pārbaudīts, vai Komisijas 2009. gada divgadu ziņojumā apzinātie
trūkumi ir veiksmīgi novērsti. Ziņojums arī jāvērtē,
ņemot vērā apsvērumus par panākumiem, kas gūti,
lai sasniegtu regulas mērķi — stiprināt patērētāju
ekonomisko interešu aizsardzību[3].
2.
Jaunākie sasniegumi tiesiskā un institucionālā
regulējuma jomā SPTAJ tīklā
2.1.
Tiesiskais regulējums
Regulā minētos sadarbības
mehānismus piemēro tikai pielikumā uzskaitīto tiesību
aktu īstenošanai. Tā kā Regula tika pieņemta
2004. gadā, vairāku tiesību aktu priekšlikumu
rezultātā pielikums ir grozīts, galvenokārt
tāpēc, lai paplašinātu tiesību aktu sarakstu
(piemēram, Direktīvas par privāto dzīvi un elektronisko
komunikāciju 13. panta iekļaušana[4] 2009. gada novembrī). Papildu
grozījumus ieviesa, mainot Direktīvas par maldinošu un
salīdzinošu reklāmu[5] darbības jomu un
atceļot Direktīvu 87/102/EEK par patēriņa
kredītiem. Lai novērstu jebkādu iespējamo
neskaidrību par Regulas darbības jomu, Komisija 2010. gadā
iesniedza tiesību akta priekšlikumu[6], ko
pieņēma 2011. gada 14. septembrī un ar ko grozīja
Regulas pielikumu, lai atspoguļotu visus kopš 2004. gada izdarītos
grozījumus. Tas jo īpaši sniegs juridisko skaidrību
attiecībā uz jaunās Direktīvas 2008/48/EK[7]
par patēriņa kredītlīgumiem[8] iekļaušanu.
2.2.
Jaunākie sasniegumi institucionālā
regulējuma jomā
SPTAJ tīkls ietver
valstu īstenošanas iestādes, par kurām dalībvalstis
paziņo Komisijai. Katru gadu šo iestāžu sarakstu publicē Oficiālajā
Vēstnesī[9]. Kopš 2009. gada tīkla darbība
institucionālā regulējuma jomā kopumā kļuvusi
stabilāka, jo pirmie divi darbības gadi bija zīmīgi ar to,
ka dalībvalstis centās pilnīgi izveidot SPTAJ tīklu. Daži no iepriekš minētajiem Regulas pielikuma
grozījumiem ir ietekmējuši tīklu: 1) iestādes, kuras ir
atbildīgas par Direktīvas 2008/48/EK par patēriņa
kredītlīgumiem īstenošanu, tika uz laiku atstādinātas,
kamēr tiek pieņemts regulas grozījums, un 2) kā paziņots
Komisijai, tīklam tikušas pieslēgtas jaunas iestādes, kuras ir
atbildīgas par Direktīvas par privāto dzīvi un elektronisko
komunikāciju 13. panta īstenošanu. Citas tīklā veiktās korekcijas, par
kurām Komisijai paziņots pēc tam, kad, piemēram, notikusi
ministru maiņa valsts līmenī, tiek īstenotas, neradot
negatīvu ietekmi uz tīklu, izņemot vienu dalībvalsti, kura
ziņo par ievērojamām grūtībām un kavējumiem
valsts līmenī saistībā ar vienu iestādi. Tagad ļoti reti nav pieslēguma
kopīgam IT rīkam, ko lieto tīklā, un parasti tas
novērojams jomās, kurās sadarbībai ir gadījuma
raksturs (piemēram, Direktīvas 2001/83/EK 86.–100. panta
īstenošana). Komisija turpina cieši uzraudzīt šīs
situācijas.
2.3.
SPTAJ sistēma
Viens no SPTAJ tīkla galvenajiem
elementiem ir SPTAJ sistēma — kopīgs IT rīks, kuru
iestādes izmanto informācijas apmaiņai. Pārskata periodā, izmantojot
2006. gadā izveidotās galveno lietotāju grupas
palīdzību, Komisija ir centusies uzlabot šo rīku un veicināt
tā draudzīgumu lietotājiem. Attiecībā uz Regulas 9. pantu tika
pabeigts ievērojams sagatavošanas darbs, kurš notika pirms jaunu IT
iespēju izstrādes. Šā panta īstenošana saistībā
ar IT rīku bija atlikta saskaņā ar dalībvalstu vienošanos,
lai iegūtu pietiekamu praktisko pieredzi par vērienīgām
pārbaudēm, pirmajiem saskaņotajiem tirgus uzraudzības un
īstenošanas pasākumiem, ko veica SPTAJ tīklā. Šo jauno
funkciju īstenošana 2012. gadā veicinās īstenošanas
pasākumu koordināciju, kurā būs iesaistītas
vairākas iestādes. Citi lietotāju ieteiktie tīkla
uzlabojumi ir meklēšanas funkcijas pilnveidošana un SPTAJ sistēmas
pārveide daudzvalodu rīkā. Lietotāji arī norādīja,
ka rīks darbojas lēni. Komisijas IT dienests šo jautājumu ir pārbaudījis,
un tas tiek risināts. Pārskata periodā uzmanība tika
pievērsta arī datu aizsardzības apsvērumiem. Komisijas
galvenā prioritāte ir bijusi īstenot lielāko daļu no
ieteikumiem, ko 2007. gada septembrī sniedza 29. pantā
noteiktā darba grupa, kurā ietilpst valstu datu aizsardzības
iestādes. Attiecīgais Komisijas lēmums[10]
un ieteikums[11] tika izstrādāti
un apspriesti ar dalībvalstīm 2010. gadā un oficiāli
pieņemti 2011. gada 1. martā. Papildu datu
aizsardzības garantijas SPTAJ sistēmā, piemēram, tādi
brīdinājumi lietotājiem, kas parādās kā
iznirstoši paziņojumi darba procesa galvenajos posmos, tika īstenotas
jau iepriekš 2009. gadā. Šajā periodā Komisija arī cieši
sadarbojās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
(EDAU), lai pabeigtu iepriekšējas pārbaudes procedūru. EDAU
atzinumā[12] ir apstiprināts, ka
Regula nodrošina stabilu juridisko pamatu informācijas apmaiņai, un
ir atzinīgi vērtēti Komisijas centieni integrēt datu
aizsardzību IT rīka struktūrā, kā arī
tīklā noteiktajā kopīgajā izskatīšanas
procedūrā. Tomēr EDAU iesaka veikt turpmākus uzlabojumus. Steidzamības kārtā ir jārisina
jautājums par darboties spējīga mehānisma atrašanu, lai
izskatītu no datu subjektiem ienākošos pieprasījumus par
piekļuves tiesībām un atbildētu uz šādiem
pieprasījumiem. Šāda koordinācijas mehānisma izveidošana ir
ļoti sarežģīta. Galvenais uzdevums būs nodrošināt
pareizu līdzsvaru starp tiesībām uz privāto dzīvi un
personas datu aizsardzību un vajadzību apmainīties ar informāciju
saistībā ar Regulā minēto īstenošanu un sadarbību
pārbaudes jomā, lai apturētu ES tiesību aktu
pārkāpumus patērētāju tiesību jomā. Tiesību
aktu būtiskās atšķirības patērētāju
tiesību un datu aizsardzības jomā dalībvalstīs padara
šo jautājumu vēl sarežģītāku. EDAU ieteikto pārējo uzlabojumu
īstenošana, piemēram, jaunu IT iespēju izstrāde, tiks
novērtēta otrajā posmā, tiklīdz tīkla
iestādes un Komisija būs vienojušās par kopīgā
koordinācijas mehānisma principiem.
2.4.
SPTAJ tīklam piešķirtie
līdzekļi
Attiecībā uz 2009. gadu valsts
divgadu ziņojumos sniegta ierobežota informācija par
līdzekļiem, kurus valstu iestādes piešķīrušas regulas
piemērošanai. Vairumā gadījumu dalībvalstis ziņo, ka
SPTAJ pasākumi ir iekļauti vispārējos pasākumos un
iestāžu budžetos; tādējādi to datu vākšana, kuri
attiecas uz SPTAJ, šķiet nerealizējama. Dažos ziņojumos norādīts, ka,
tā kā nav konkrētas informācijas par līdzekļiem,
SPTAJ pasākumos ieinteresētās iestādes bieži atturas no
lēmuma par iesaistīšanos, jo tām nav pieejami vajadzīgie
līdzekļi. Tas jo īpaši, bet ne tikai, attiecas uz tīkla
kopīgajiem pasākumiem, kā arī uz ierēdņu
apmaiņu; abus šos projektus līdzfinansē no ES budžeta. Pamatojoties uz pašlaik Komisijai pieejamajiem
datiem, nav iespējams nepārprotami novērtēt, vai
dalībvalstis pilnīgi izpilda savas saistības saskaņā
ar Regulas 4. panta 7. punktu, kurā aicināts
nodrošināt iestādēm pienācīgu finansējumu. Tomēr valstu ziņojumos ietverti
pierādījumi, ka tīkla efektivitāti (un
tādējādi arī lietderību) var mazināt
līdzekļu ierobežojumi iestādēs. Dažos gadījumos tas
attiecas uz vienotajiem sadarbības birojiem, kuriem kā koordinatoriem
valsts līmenī ir būtiska nozīme regulas
piemērošanā, jo īpaši valstīs, kurās Regulas
īstenošanas uzdevumus veic vairākas iestādes. Šis jautājums
tiks sīkāk analizēts saistībā ar pašreiz notiekošo SPTAJ
tīkla vispārējo novērtēšanu.
2.5.
SPTAJ komiteja
Regula nosaka, ka tiek izveidota dalībvalstu
pārstāvju komiteja, SPTAJ komiteja, kura palīdz Komisijai veikt
īstenošanas uzdevumus. Pārskata periodā komiteja tikās trīs
līdz četras reizes gadā. Tā 2010. gada
6. decembrī izdeva labvēlīgu atzinumu par grozījumu
projektu Komisijas lēmumam[13], ar ko īsteno
Regulu (Komisija lēmumu pieņēma 2011. gada
1. martā). Grozījumā noteikti jauni Regulas 9. panta
īstenošanas noteikumi un likvidēti trūkumi, sniedzot skaidrojumu
saistībā ar informācijas dzēšanu SPTAJ sistēmā. Komitejai ir svarīga nozīme
attiecībā uz SPTAJ tīklu. Tā nodrošina platformu
diskusijām par patērētāju aizsardzības tendencēm,
izstrādā SPTAJ tīklā kopīgu pieeju īstenošanai,
apstiprinot kopīgus standartus un pamatnostādnes (piemēram,
Interneta pārbaužu rokasgrāmatu, SPTAJ darbības
pamatnostādnes) un sniedz SPTAJ tīklam operatīvās
norādes, kuras ietvertas ikgadējos īstenošanas rīcības
plānos. Īstenošanas rīcības plānos galvenā
uzmanība tiek pievērsta kopīgiem pasākumiem, kurus veic
tīkls, piemēram, ikgadējām interneta pārbaudēm,
„vērienīgām pārbaudēm”. SPTAJ tīkla panākumi lielā
mērā ir atkarīgi no Komitejas sniegtā stimula un atbalsta,
kas nepieciešams, lai sasniegtu tīkla mērķus. Komisija turpina pētīt, vai
patērētāju tiesību aizsardzības politikas tīklam
(CPN), kura sanāksmēs pulcējas valsts
patērētāju tiesību aizsardzības ministriju
ģenerāldirektori, arī varētu būt konkrēta
nozīme.
3.
Daudzi uzlabojumi un turpmāk veicamie pasākumi SPTAJ
tīklā
3.1.
Statistikas tendences pārskata periodā
Kopumā tīklā izskatīto lietu
skaits ir līdzīgs iepriekšējā pārskata periodā
izskatītajam, t. i., aptuveni 540 lūgumi sniegt
informāciju vai veikt īstenošanas pasākumus, lai apturētu atklāto
pārkāpumu[14]. Tomēr ir
ievērojami samazinājies brīdinājumu skaits, t. i.,
vienpusējie ziņojumi, kurus viena iestāde sūta citām
attiecīgajām iestādēm, lai brīdinātu par
patērētāju tiesību pārkāpumu, kurš atklāts
vai par kuru pastāv pamatotas aizdomas. Attiecībā uz pārkāptajām
direktīvām visbiežāk sastopamais pārkāpumu veids no
visiem tīklā izskatītajiem pārkāpumiem ir
saistīts ar Direktīvas 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi
noteikumu pārkāpšanu attiecībā uz maldinošu un/vai
krāpniecisku reklāmas praksi[15], kam seko E-komercijas
direktīvas[16] noteikumu
pārkāpumi. Kopš paša sākuma vairums tīklā
izskatīto lietu attiecas uz praksēm, kurās izmanto tiešsaistes
reklāmas līdzekļus: 2010. gadā 45 % no
informācijas lūgumiem attiecās uz ziņojumiem, kuri sasniedz
patērētājus e-pastu, īsziņu vai interneta veidā.
Šis pats skaitlis attiecībā uz īstenošanas līgumiem
pieaudzis līdz 77 %. Daļēji tas skaidrojams ar
ikgadējām „vērienīgām pārbaudēm”, kuras veic
SPTAJ tīklā. Šajās „vērienīgajās
pārbaudēs” iestādes vienlaikus pārbauda kādas izvēlētās
jomas tiešsaistes vietņu atbilstību tiesību aktu
prasībām. Šajās saskaņotajās pārbaudēs atklāto
pārkāpumu pārraudzības rezultātā palielinās
informācijas apmaiņa starp iestādēm. Turklāt jaunās
tehnoloģijas (piemēram, internets) piedāvā iespējas
viegli sasniegt potenciāli ievērojamu patērētāju
skaitu, un šajā ziņā, ļoti iespējams, var rasties tipisks
kolektīvo interešu „SPTAJ pārkāpums”. Kopš 2009. gada otrās puses
vērojams relatīvs tīklā izskatīto lietu skaita
samazinājums attiecībā uz jauniem iestāžu iesniegtiem
gadījumiem. (Skatīt šā ziņojuma pielikumu par 2009.–2010. gada
statistikas datiem). Līdz šim minētā tendence nav skārusi
īstenošanas lūgumus, kuru skaits saglabājies diezgan
stabils — 2010. gadā SPTAJ sistēmā
reģistrētas 120 jaunas lietas. Konkrēti šīs
tendences iemesli vēl nav noskaidroti, un, iespējams, ir
jāņem vērā vairāki faktori. Iestādes
nav ziņojušas par pārrobežu patērētāju tiesību
aktu pārkāpumu skaita samazinājumu, taču tās savos
ziņojumos uzsvērušas vajadzību panākt vienošanos par
īstenošanas prioritātēm. Šajā
saistībā arī jānorāda, ka pašās
pēdējās vērienīgajās pārbaudēs ir
atklāts mazāk pārrobežu problēmu nekā pirmajās
pārbaudēs. Vēl viens faktors, kas jāņem
vērā, ir tas, ka iestādes ir labāk iepazinušās ar
SPTAJ regulā paredzētajiem sadarbības noteikumiem. Tādējādi
ir sarucis ierosināto lietu skaits un tās tiek labāk sagatavotas,
kā arī tiek racionālāk izmantoti Regulā
paredzētie sadarbības mehānismi. Uzlabojumi lietu
izskatīšanā ir ļāvuši samazināt arī vidējo
laika periodu, kas nepieciešams savstarpējas palīdzības
lūgumu izskatīšanai, piemēram, attiecībā uz
īstenošanas lūgumiem šis periods ir sarucis no 177 dienām
2008. gadā līdz 92 dienām 2010. gadā. Visbeidzot
būtu jāņem vērā daži tehniski aspekti: tagad
datubāzes ļauj izskatīt lietas, kas attiecas uz daudziem
pārkāpumiem, lai gan pirmajos gados iestādēm bija
jāveido vairākas paralēlas lietas, t. i., viena lieta par
katru pārkāpumu.
3.2.
Vispārējais novērtējums
Šā ziņojuma pārskata periodu
kopumā var nosaukt par tīkla pasākumu stabilizācijas un
konsolidācijas periodu, lai gan iestādes ir ziņojušas par
ierobežojumiem saistībā ar grūtībām ekonomikas un
finanšu vidē, kurā tām jādarbojas. Tas ir
vispārējs secinājums, kurš izriet no dalībvalstu divgadu
ziņojumiem un Komisijas pieredzes, kas gūta, uzraugot tīklu. Vairums iestāžu uzskata, ka tīklā
ir pārvarētas sākotnējās grūtības, kuras
bija raksturīgas diviem pirmajiem darbības gadiem. Mazāks
ierosināto lietu vidējais ilgums (skatīt 4. tabulu
pielikumā) liecina, ka kompetenti ierēdņi iestādēs
arvien labāk apgūst savstarpējās palīdzības
lūgumu izskatīšanu, kurus viņi saņem tīklā. Turklāt SPTAJ tīklā ir
izstrādāts stabils kopīgu pasākumu kodols papildus
divpusējai īstenošanas sadarbībai. Šā kopīgā
darba mērķis ir piešķirt jaunu ES mēroga dimensiju īstenošanai
un patērētāju tiesību aizsardzībai iekšējā
tirgū. Pēdējos divos gados šis kopīgais īstenošanas
darbs ir kļuvis par tīkla pasākumu neatņemamu
sastāvdaļu. Šā darba galvenais elements ir interneta aptaujas,
t. i., „vērienīgas pārbaudes”, ko tīklā veic
katru gadu. Tās dod konkrētus rezultātus
patērētājiem šajā kopīgās īstenošanas
posmā, kura laikā iestādes seko, kā noris atklāto
pārkāpumu risināšana, lai nodrošinātu
saskaņotību. Iestāžu grupa 2010. gadā nogalē
iesaistījās jaunā (Komisijas līdzfinansētā)
projektā, kurā pēta, kā vēl vairāk uzlabot
tīkla tiešsaistes īstenošanas spējas, izmantojot uzlabotus
tehniskus paņēmienus un zināšanu un kompetences
sistemātiskāku apmaiņu. Neseno tīklā notikušo
attīstību var daļēji skaidrot ar faktu, ka iestādes
pēdējos divos gados ir iemācījušās sadarboties
tīklā, t. i., labāk apguvušas SPTAJ regulā noteiktos
sadarbības mehānismus un Komisijas izstrādāto IT rīku,
kurš paredzēts informācijas apmaiņai tīklā. Kā uzsvērts vairākos valstu divgadu
ziņojumos, tendence liecina arī par to, ka pasākumi, kas veikti,
lai risinātu 2009. gadā pirmajā divgadu ziņojumā norādītos
trūkumus, devuši pozitīvus rezultātus. Kopš iestādes katru gadu izstrādā
mācību plānu, daudz efektīvāk tiek apmierinātas
mācību vajadzības. Lai paplašinātu Komisijas iespējas
attiecībā uz mācību piedāvājumu,
2009. gadā tika izveidots valstu konsultantu tīkls.
Pārskata periodā notika arī centrālā
palīdzības dienesta reorganizācija, lai ātrāk
atbildētu uz lietotāju jautājumiem. Kopīgo pasākumu (un arī
līdzekļu) plānošana, pieņemot ikgadējus
īstenošanas rīcības plānus, nodrošina pārdomātu,
strukturētu un pārredzamu plānošanas procesu. Ar šo plānu
palīdzību tiek noteiktas kopīgu interešu jomas un tajos ietver
visus kopīgos tīklā veiktos pasākumus, kuri papildina
pamata (parasti divpusēju) īstenošanas sadarbību. Vadlīniju izstrāde ir
palīdzējusi pilnveidot kopīgo izpratni par sadarbību SPTAJ
tīklā. Šīs vadlīnijas ietver „SPTAJ darbības
pamatnostādnes”, ko sagatavojusi Komisija un kas sniedz praktiskas
norādes par SPTAJ sadarbības mehānismu piemērošanu,
pamatojoties uz kopīgo praksi, kura tika iztirzāta, 2009. gada
decembrī apspriežoties ar iestādēm semināros par tīkla
darbību. Semināros, kurus regulāri
organizēja kopš 2009. gada, iestādēm tiek
piedāvāta papildu iespēja apmainīties ar viedokļiem,
labāko praksi un tādējādi panākt kopīgu izpratni
un/vai pieeju attiecībā uz īstenošanu. Par to, kādus
tematus apspriedīs šajos semināros, iestādes vienojas
apspriedēs, kas notikušas saistībā ar ikgadējo
īstenošanas rīcības plānu. Tie ir dažādi temati,
sākot no juridiskām apspriedēm attiecībā uz regulas
pielikumā minēto patērētāju acquis vai tā
daļas īstenošanu, līdz pat operatīvām apspriedēm
par to, kā sagatavot pieprasījumu par īstenošanas
pasākumiem. Lai gan pēdējo divu gadu laikā
SPTAJ tīkls ir konsolidējis savus pasākumus, radušies skaidri
pierādījumi tam, ka tīkls vēl nav pilnībā īstenojis
savu potenciālu. Joprojām ir dažas dalībvalstis, kuras nekad nav
iesniegušas savstarpējās palīdzības lūgumu (vai tikai
brīdinājumu), un ir ievērojams daudzums valstu, kuras
apstrādā mazāk nekā 5 visu ietverto veidu
lūgumus. Pašlaik var uzskatīt, ka no paša sākuma sistēmu
aktīvi lieto ne vairāk kā 9 dalībvalstis.
3.3.
Turpmāk veicamie pasākumi SPTAJ tīklā
Pirmajos darbības gados iestādes
centās galvenokārt nodrošināt piekļuvi IT rīkam un
apgūt jaunos sadarbības mehānismus. Tagad galvenā
uzmanība jāpievērš tīkla piedāvāto iespēju
pilnīgai izmantošanai, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. Jāturpina darbs turpmāk
minētajās jomās. Joprojām ievērojams ir to iestāžu
skaits, kuras aktīvi neizmanto SPTAJ regulā noteiktos sadarbības
mehānismus. Tas īpaši, bet ne tikai, attiecas uz to nozaru
tiesību aktu īstenošanu, kuri uzskaitīti SPTAJ regulas
pielikumā. Kā norādīts pirmajā divgadu
ziņojumā, paralēlu tīklu pastāvēšana šajās
jomās[17] var ietekmēt SPTAJ
tīkla efektivitāti, tomēr tas vēl jāpierāda.
Turklāt vairākas patērētāju iestādes
dalībvalstīs reti izmanto SPTAJ tīklu. Tāpēc
jāveic turpmāka analīze. Lai gan ir izstrādāti kopīgi
saskaņoti noteikumi un vadlīnijas, nav kopīgas izpratnes par to,
kā izmantot Regulā noteiktos sadarbības rīkus.
Daļējas zināšanas par noteikumiem un disciplīnas
tūkums to piemērošanā ir šajā saistībā
minētie faktori (piemēram, tikai dažas iestādes nodrošina
regulāru atgriezenisko saiti attiecībā uz panākumiem, kas
gūti īstenošanas un pārbaudes pasākumu jomā),
tomēr pastāv arī ievērojamas atšķirības, kuras
traucē efektīvāk izmantot SPTAJ mehānismus. Tas jo īpaši
attiecas uz brīdinājumiem, par kuru izmantošanas veidu un laiku nav
noteikta kopīga pieeja, kā arī uz īstenošanas pasākumu
lūgumiem, par kuriem iestādēm ir (ļoti) atšķirīgi
tiesiskās analīzes un pierādījumu standarti. Nav kopīgas pieejas tīkla
īstenošanas prioritātēm. Ikgadējos īstenošanas
rīcības plānos ir apzinātas kopīgo interešu jomas, bet
tās neietver visus tīkla pasākumus. Galvenais uzdevums būs
turpināt veidot kopīgu izpratni par attiecīgajiem
patērētāju jautājumiem un, iespējams, vienoties par
kopīgiem standartiem, kuri nodrošina, ka visas iestādes lieto SPTAJ
tīklu salīdzināmā veidā, tomēr neatsakoties no
pienākuma atbildēt uz sadarbības lūgumu. Nav izdevies radīt tīkla
„korporatīvo identitāti”, un tas joprojām ir virtuāls
tīkls, kuru apvieno kopīgs IT rīks. Saziņa starp lietu
izskatītājiem, ja tā neskar attiecīgo lietu, joprojām
notiek reti, un tas, iespējams, izskaidro faktu, kāpēc
tīklā nekad netiek lietots SPTAJ sistēmas forums. Šajā
saistībā, iespējams, zināma nozīme ir valodas
barjerai, tomēr ar to nepietiek, lai skaidrotu saziņas trūkumu
starp iestādēm. Daži horizontāli jautājumi, no kuriem
daudzi jau minēti 2009. gada divgadu ziņojumā, turpina
ietekmēt SPTAJ tīklu. ·
Valstu tiesību aktos patērētāju
tiesību aizsardzības jomā pastāv atšķirības,
tāpēc ES procedūras notiek ilgāk un rodas papildu
sarežģījumi sadarbībā, jo iestādēm
sākumā jāpārbauda, vai sadarbību var plānot un
kādā apjomā. ·
Piemērojamo tiesību aktu problēma
turpina šķelt tīklu; tagad radušies jauni jautājumi
saistībā ar semināriem, kuri veltīti šim tematam
attiecībā uz piemērojamiem tiesību aktiem un valstu procesa
noteikumiem. ·
Pat pašā tīklā ir maz
informācijas par veiksmīgi atrisinātām lietām, un tas
var radīt priekšstatu, ka tīkls neattaisno cerības. Vienlaikus
iestādes nav ieinteresētas sniegt šādu informāciju: tikai divu
valstu divgadu ziņojumos ir iekļauti veiksmīgu lietu
piemēri, lai gan prasība sniegt šādu informāciju ir
ietverta kopīgajā struktūrā, par kuru visi bija vienojušies. ·
Ir pausti atšķirīgi viedokļi par
Komisijas nozīmi īstenošanas sadarbībā.
4.
Kopīgi pasākumi un ierēdņu apmaiņa
citās sadarbības jomās
4.1.
Kopīgi pasākumi un ierēdņu
apmaiņa
Pārskata periodā Komisija turpināja
nodrošināt finansējumu gan kopīgiem pasākumiem, gan
ierēdņu apmaiņas shēmai. Šo pasākumu galvenais
mērķis ir nodrošināt SPTAJ iestādēm sistēmu
apmaiņai ar labāko praksi un sadarbībai, kura palīdz
izvairīties no darbu dublēšanas un atvieglot savstarpēju
iepazīšanos un mācīšanos citam no cita. Kā norādīts 2009. gada
ziņojumos, atgriezeniskā saite valsts divgadu ziņojumos
attiecībā uz šiem pasākumiem ir pozitīva: iestādes
katru gadu nelielā apjomā, bet pastāvīgi izmanto šajā
jomā pieejamo finansējumu. Lai gan ir bijuši centieni padarīt šos
pasākumus iestādēm pievilcīgus, tās savos
ziņojumos uzsver grūtības, kuras ir līdzīgas
2009. gadā konstatētajām grūtībām. Resursu ierobežojumu dēļ vairākas
iestādes nepiedalās ierēdņu apmaiņā vai
kopīgos projektos. Sarežģītie noteikumi, kuri
reglamentē piemērošanas procedūru un turpmāko
finansējuma pārvaldību, attur kompetentās iestādes no
iesaistīšanās šādos pasākumos. Vēl viens faktors, ar ko
var skaidrot relatīvi nelielo ierēdņu apmaiņu skaitu, ir valodas
barjera. Ierēdņiem paredzētā shēma
nav pietiekami elastīga, lai ātri reaģētu uz
īstermiņa vajadzībām, kuras rodas pārbaužu gaitā.
4.2.
Starptautiskā sadarbība
Padome piešķīra Komisijai atļauju
sākt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, lai
2009. gada maijā risinātu sarunas par sadarbības
nolīgumu patērētāju tiesību aktu īstenošanas
jomā. Šajā ziņojumā ietvertajā periodā notika
vairākas sanāksmes ar Federālo tirdzniecības komisiju, ASV
darījuma partneri, taču panākumi netika gūti
saistībā ar atšķirīgo pieeju datu aizsardzībai.
5.
Secinājumi un turpmākā rīcība
5.1.
Secinājumi
SPTAJ tīkls atrodas savu pasākumu
konsolidācijas un stabilizācijas posmā. Šajā
ziņojumā ietvertajā periodā galvenie sasniegumi ir
šādi. ·
Ir atrisinātas pirmo dažu gadu
sākotnējās problēmas (piemēram, grūtības
savienojuma ndorošināšanā vai citi tehniski jautājumi
saistībā ar datubāzes lietošanu). ·
Iestādes ir iemācījušās
efektīvāk lietot SPTAJ regulā noteiktos sadarbības
rīkus, jo tās ir labāk iepazinušās ar IT rīku un
jaunām procedūrām ·
Vērienīgās pārbaudes, kuras
koordinē un uzrauga Komisija, ir kļuvušas par regulāriem
pasākumiem tīklā un nodrošinājušas tīkla
pārredzamību, izmantojot attiecīgus preses pasākumus. ·
Tīklā tiek apspriesti un plānoti
saskaņoti pasākumi ikgadējos īstenošanas rīcības
plānos. ·
Efektīvāk tiek organizēti
mācību kursi, pamatojoties uz ikgadējiem mācību
plāniem un izmantojot valstu konsultantus. ·
Pakāpeniski veidojas kopīga pieeja
sadarbībai tīklā, izmantojot apspriedes semināros, kā
arī četru darbības gadu laikā gūto praktisko pieredzi. ·
Darbības pamatnostādnes, kuras,
pamatojoties uz 2009. gada decembra seminārā izdarītajiem
secinājumiem, izstrādājusi Komisija, sniedz praktiskas
norādes kompetentiem ierēdņiem par to, kā tīkls
strādā un kā sagatavot savstarpējas palīdzības
lūgumus saskaņā ar SPTAJ regulu. Tomēr pēdējo divu gadu
darbības novērtējums liecina arī par to, ka trūkumi aizvien
saglabājas un tīkls vēl nav pilnība īstenojis savu
potenciālu. Vairākas iestādes reti lieto vai nekad nelieto SPTAJ
sadarbības mehānismus, un daži no pirmo gadu visaktīvākajiem
dalībniekiem ir samazinājuši savu līdzdalību, kas
daļēji izskaidro tīkla pasākumu apjoma relatīvo
samazinājumu jaunu lietu jomā kopš 2010. gada. Pārrobežu īstenošanas
sarežģītība, ko rada dažādie valstu
patērētāju tiesību akti un atšķirības dalībvalstīs
piemērojamos procesa noteikumos, ir kļuvusi vēl redzamāka
salīdzinājumā ar pirmajiem tīkla darbības gadiem, kad
iestādes galveno uzmanību pievērsa sistēmas lietošanas
apguvei. Ilgstošas procedūras, atšķirīgas pieejas
īstenošanai un atšķirīgi pieredzes līmeņi turpina
pārbaudīt iestāžu gatavību darbam SPTAJ tīklā. Dažos gadījumos iestāžu saskare ar
grūtībām varētu būt pirmā norāde, ka
jāveic SPTAJ regulā noteiktā tiesiskā regulējuma
korekcijas, lai veicinātu pārrobežu īstenošanu. Tā var
arī liecināt, ka valstu procedūras jāpārskata,
ņemot vērā SPTAJ sadarbības sistēmu, lai
nodrošinātu, ka iestādes spēj pilnībā sasniegt
Regulā noteiktos mērķus. SPTAJ regulas pielikuma tehniskais grozījums,
ko pieņēma 2011. gadā, ieviesa papildu skaidrību
attiecībā uz to noteikumu sarakstu, kuriem piemēro
sadarbības mehānismus. Tomēr pašlaik nav pietiekamu
pierādījumu, lai sāktu likumdošanas procesu Regulas
būtiskākai pārskatīšanai. Gluži pretēji, šis Komisijas
novērtējums par ziņojumā ietvertajiem gadiem liecina, ka
vairākas grūtības, ar kurām saskaras tīklā, var
risināt, izmantojot esošo tiesisko regulējumu. Tāpēc jāgūst vairāk
pieredzes un informācijas, lai labāk formulētu viedokli par to,
vai Regula ir jāpārskata un, ja ir, tad kā. Ir jāveic
Regulas darbības jomas padziļināts novērtējums,
tostarp jāapsver iespēja iekļaut pielikumā papildu
materiālo tiesību aktus. Turklāt galvenais uzdevums
nākamajos gados, kā arī svarīgs faktors, lai gūtu
panākumus tīklā, joprojām būs atbilstošu
līdzekļu piešķiršana iestādēm.
5.2.
Turpmākā rīcība
Ņemot vērā iepriekš minēto,
Komisijas pirmā prioritāte būs cieša sadarbība ar
dalībvalstīm, lai risinātu esošajā tiesiskajā
regulējumā noteiktos trūkumus. Komisija ir noteikusi šādus uzdevumus,
kurām īstermiņā un vidējā termiņā jāpievērš
galvenā uzmanība un centieni: ·
turpināt tīkla konsolidāciju,
paplašinot tīkla IT rīka funkcijas, nodrošinot kompetentiem
ierēdņiem mācības, kuru veic tīkla konsultanti, un
nodrošinot, ka īstenošanas noteikumi veicina atbilstošu un
ātrāku savstarpējās palīdzības lūgumu
izskatīšanu. ·
Turpināt kopīgo pasākumu
finansēšana, lai veicinātu apmaiņu ar labāko praksi un
pieredzi, taču vēlreiz izvērtēt pašreizējo
ierēdņu apmaiņas shēmu, ņemot vērā gūto
pieredzi un valstu iestāžu izteiktās piezīmes. ·
Turpināt darbu ar iestādēm, lai
izstrādātu kopīgu pieeju īstenošanai, izmantojot apspriedes
semināros, kopīgus pasākumus un vērienīgās
pārbaudes. Tīklam var sniegt labumu arī pētījumi par
jauniem veidiem, kā veikt saskaņotu īstenošanu un Regulas
9. pantā paredzētos tirgus uzraudzības pasākumus.
Šādu pieeju izmantoja 2009. un 2010. gada
vērienīgajās pārbaudēs, kurās iestāžu grupa
veica vērienīgu pārbaudi kopā ar citiem īstenošanas
pasākumiem, lai panāktu maksimālu ietekmi. Ir vajadzīga
diskusija arī par to, kā vislabāk izmantot brīdinājumus
tīklā. ·
Ir jāveicina tīkla pasākumu
plānošana. Ikgadēji īstenošanas rīcības plāni ir
pirmais solis tīkla iestāžu kopīgo interešu jomu noteikšanas
virzienā, taču šis darbs ir jāturpina. Tas ir kļuvis
vēl svarīgāk, jo iestādes strādā ierobežotu
līdzekļu apstākļos un saskaras ar grūtībām,
saskaņojot valstu un SPTAJ prioritātes. Iestādes pirmo reizi
apsprieda šo jautājumu seminārā par pasākumu
prioritāšu noteikšanu 2011. gada nogalē. ·
Turklāt tīklā
jāizstrādā efektīvāki īstenošanas prioritāšu
noteikšanas veidi Eiropas līmenī, apvienojot valstu līmenī
pieejamo nepastarpināto informāciju no patērētājiem un
datus, ko apkopo, izmantojot tādus rīkus kā patēriņa
tirgu rezultātu pārskats, jaunā sūdzību datubāze
vai ECC tīkla datubāze. Attiecībā uz ES
vērienīgajām pārbaudēm pašlaik iestāžu grupa
pēta veidus, kā labāk atklāt jaunus draudus internetā
un attiecīgi nodrošināt, ka tīklā var noteikt
piemērotus pārraudzības pasākumus. ·
Ir jāpastiprina centieni, lai
popularizētu SPTAJ tīklu. Ar vērienīgajām
pārbaudēm saistītie preses pasākumi piešķir tīkla
sasniegumiem zināmu pārredzamību, taču joprojām ir
pārāk maz informācijas par (parasti) divpusējas
īstenošanas sadarbības rezultātiem. Valstu divgadu
ziņojumos norādīts, ka darbs SPTAJ sniedzis
patērētājiem taustāmus rezultātus, taču
joprojām informācijas apjoms ir neliels. Vēlreiz jāuzsver,
ka pašlaik iestāžu grupa izstrādā iekšējās un
ārējās saziņas stratēģiju, kura būtu
jāīsteno SPTAJ komitejas apstiprinātos saziņas plānos.
Grupa jau ir sagatavojusi pirmo taustāmo rezultātu — periodisku
biļetenu, kuru izsūta iestādēm divas reizes gadā. Komisija turpina vērtēt SPTAJ
regulā noteikto sadarbības sistēmu un procedūras
ilgtermiņa perspektīvā, cenšoties izprast, vai dažas
grūtības, ar kurām saskāries tīkls, nebūtu jārisina,
izstrādājot attiecīgus tiesību aktus. Šā ziņojuma konstatējumi ir pirmais
posms šajā procesā, un tie ir bijuši pamats, izstrādājot
uzdevumu kopumu ārējam novērtējumam, kuru Komisija
gatavojas sākt un kura rezultāti gaidāmi 2012. gadā.
Šajā saistībā ir jāpārbauda SPTAJ regulas pielikuma
diezgan plašās darbības jomas ietekme uz tīkla lietderību
un efektivitāti, jo īpaši jomās, kurās pastāv citas
sadarbības sistēmas. Jānovērtē arī Komisijas
nozīme tīkla pasākumos. PIELIKUMS 1. Kopējais
savstarpējās palīdzības lūgumu skaits Gads || Brīdinājumi (7. pants) || Informācijas lūgumi (6. pants) || Izpildes lūgumi (8. pants) || KOPĀ 2007 || 71 || 161 || 95 || 327 2008 || 100 || 122 || 170 || 392 2009 || 44 || 150 || 170 || 364 2010 || 37 || 89 || 134 || 260 KOPĀ || 252 || 522 || 569 || 2. Savstarpējās
palīdzības lūgumi par pārkāpto direktīvu
(2007–2010) || 6. pants. Informācija || 7. pants. Brīdinājumi || 8. pants. Īstenošana || KOPĀ 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Direktīva 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi || 1 || 86 || 125 || 68 || 0 || 40 || 30 || 29 || 4 || 73 || 112 || 86 || 654 Direktīva 84/450/EEK par maldinošu reklāmu || 48 || 0 || 0 || 0 || 34 || 0 || 0 || 0 || 35 || 0 || 0 || 0 || 117 Direktīva 2000/31/EK par elektronisko tirdzniecību || 3 || 9 || 13 || 16 || 7 || 20 || 14 || 8 || 15 || 48 || 54 || 40 || 247 Direktīva 93/13/EEK par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos || 21 || 10 || 30 || 6 || 15 || 7 || 6 || 1 || 10 || 14 || 14 || 37 || 171 Direktīva 97/7/EK par distances līgumiem || 11 || 4 || 18 || 22 || 4 || 11 || 2 || 4 || 9 || 22 || 35 || 19 || 161 Direktīva 97/55/EK, ar ko groza Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, lai tajā iekļautu salīdzinošo reklāmu || 40 || 0 || 0 || 0 || 4 || 0 || 0 || 0 || 3 || 0 || 0 || 0 || 47 Direktīva 94/47/EK par tiesībām uz laiku izmantot nekustamo īpašumu || 27 || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || 30 Direktīva 85/577/EK par līgumiem, kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām || 1 || 10 || 2 || 3 || 0 || 6 || 0 || 1 || 1 || 0 || 7 || 5 || 36 Direktīva 2001/83/EK par cilvēkiem paredzētām zālēm || 2 || 0 || 3 || 0 || 3 || 2 || 0 || 0 || 6 || 2 || 4 || 7 || 29 Direktīva 1999/44/EK par patēriņa preču pārdošanu un saistītajām garantijām || 2 || 1 || 2 || 1 || 1 || 3 || 4 || 2 || 3 || 4 || 8 || 8 || 39 Regula (EK) Nr. 261/2004 par iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos || 1 || 1 || 0 || 0 || 1 || 2 || 0 || 0 || 3 || 4 || 7 || 1 || 20 Direktīva 98/6/EK par cenu norādīšanu || 0 || 0 || 1 || 2 || 0 || 1 || 0 || 0 || 2 || 3 || 5 || 1 || 15 Direktīva 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām || 2 || 1 || 1 || 1 || 0 || 2 || 1 || 2 || 1 || 0 || 0 || 5 || 16 Direktīva 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu || 0 || 0 || 1 || 0 || 1 || 3 || 0 || 0 || 1 || 0 || 2 || 1 || 9 Direktīva 87/102 par patēriņa kredītu || 1 || 0 || 1 || 1 || 0 || 1 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 5 Direktīva 89/552 par televīzijas raidījumu veidošanu un apraides noteikumu koordinēšanu || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 2 3. Savstarpējās
palīdzības lūgumi pa sektoriem (2007–2010) || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || Kopā 6. pants || 8. pants || 7. pants || 6. pants || 8. pants || 7. pants || 6. pants || 8. pants || 7. pants || 6. pants || 8. pants || 7. pants Apģērbi un apavi || 1 || 0 || 0 || 0 || 5 || 0 || 1 || 3 || 1 || 2 || 0 || 1 || 14 Saziņas līdzekļi || 0 || 2 || 1 || 4 || 25 || 15 || 9 || 24 || 4 || 3 || 8 || 2 || 97 Izglītība || 1 || 0 || 0 || 0 || 2 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Pārtika un bezalkoholiskie dzērieni || 1 || 1 || 1 || 2 || 0 || 0 || 4 || 2 || 0 || 2 || 3 || 3 || 19 Dzīvokļa iekārta, mājsaimniecības ierīces un regulāra mājsaimniecības uzkopšana || 0 || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 9 || 6 || 1 || 5 || 4 || 1 || 30 Veselība || 6 || 11 || 6 || 5 || 14 || 6 || 6 || 11 || 1 || 9 || 10 || 2 || 87 Mājvieta, ūdens, elektrība, gāze un citi kurināmie || 0 || 0 || 0 || 1 || 0 || 0 || 4 || 0 || 0 || 2 || 0 || 0 || 7 Dažādas preces un pakalpojumi || 30 || 10 || 9 || 8 || 24 || 12 || 24 || 27 || 18 || 17 || 27 || 6 || 212 Ārpus klasifikācijas || 10 || 9 || 4 || 59 || 39 || 35 || 37 || 23 || 5 || 11 || 9 || 6 || 247 Atpūta un kultūra || 35 || 13 || 4 || 15 || 13 || 17 || 23 || 33 || 7 || 26 || 39 || 9 || 234 Restorāni un viesnīcas || 5 || 2 || 1 || 19 || 0 || 8 || 6 || 5 || 0 || 7 || 4 || 3 || 60 Transports || 72 || 46 || 45 || 8 || 47 || 6 || 26 || 36 || 7 || 5 || 30 || 4 || 332 KOPĀ || 161 || 95 || 71 || 122 || 170 || 100 || 149 || 170 || 44 || 89 || 134 || 37 || 4. Dienu skaits
(vidējais), kas nepieciešams savstarpējās palīdzības
lūgumu noslēgšanai SSPTAJ || 2008 || 2009 || 2010 Informācijas lūgumi (6. pants) || 148 || 208 || 125 Īstenošanas lūgumi (8. pants) || 177 || 283 || 128 5. Savstarpējās
palīdzības lūgumi pa pārdošanas veidiem (2007–2010) || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || Kopā 6. pants || 8. pants || 7. pants || 6. pants || 8. pants || 7. pants || 6. pants || 8. pants || 7. pants || 6. pants || 8. pants || 7. pants Pārdošana ārpus uzņēmuma telpām || 0 || 5 || 0 || 11 || 3 || 8 || 6 || 3 || 0 || 3 || 3 || 3 || 45 Katalogs || 6 || 4 || 0 || 0 || 2 || 1 || 1 || 3 || 0 || 1 || 0 || 1 || 19 Sliekšņa darījumi || 0 || 0 || 0 || 4 || 1 || 2 || 0 || 2 || 0 || 0 || 0 || 1 || 10 E-pasts || 1 || 3 || 2 || 0 || 0 || 0 || 7 || 2 || 0 || 0 || 1 || 3 || 19 Tiešā pārdošana || 44 || 2 || 0 || 27 || 3 || 12 || 5 || 6 || 3 || 17 || 8 || 4 || 131 Fakss || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 4 || 1 || 1 || 58 || 0 || 1 || 66 Internets || 91 || 63 || 54 || 32 || 136 || 72 || 89 || 137 || 34 || 9 || 110 || 25 || 852 Pasts || 14 || 5 || 6 || 36 || 13 || 3 || 38 || 10 || 4 || 2 || 10 || 5 || 146 Laikraksts || 0 || 2 || 2 || 0 || 0 || 1 || 2 || 2 || 1 || 7 || 0 || 7 || 24 Nav zināms || 0 || 1 || 1 || 5 || 3 || 2 || 1 || 1 || 2 || 2 || 0 || 1 || 19 Tālrunis || 6 || 11 || 7 || 15 || 8 || 2 || 9 || 10 || 3 || 4 || 5 || 1 || 81 Veikals || 0 || 4 || 2 || 1 || 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 13 Īsziņa || 0 || 1 || 1 || 0 || 2 || 1 || 4 || 7 || 0 || 17 || 0 || 2 || 35 6. Dalībvalsts
iesniegtie/saņemtie savstarpējās palīdzības
lūgumi (6., 7. un 8. pants) 2007.–2010. gadā || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie Austrija || 2 || 67 || 3 || 72 || 7 || 44 || 7 || 29 Beļģija || 128 || 67 || 119 || 85 || 84 || 51 || 29 || 28 Bulgārija || 12 || 57 || 2 || 63 || 1 || 34 || 4 || 21 Kipra || 0 || 60 || 0 || 64 || 0 || 34 || 1 || 26 Čehijas Republika || 2 || 59 || 0 || 66 || 4 || 36 || 4 || 27 Vācija || 5 || 72 || 12 || 101 || 16 || 64 || 13 || 59 Dānija || 12 || 64 || 14 || 66 || 10 || 37 || 10 || 23 Igaunija || 8 || 57 || 12 || 71 || 6 || 40 || 1 || 21 Spānija || 0 || 72 || 8 || 98 || 23 || 65 || 28 || 50 Somija || 5 || 58 || 31 || 75 || 2 || 33 || 2 || 23 Francija || 40 || 65 || 16 || 88 || 56 || 81 || 60 || 38 Grieķija || 0 || 58 || 0 || 68 || 0 || 31 || 1 || 23 Ungārija || 70 || 63 || 30 || 61 || 23 || 32 || 22 || 28 Īrija || 0 || 72 || 0 || 84 || 2 || 48 || 0 || 36 Itālija || 2 || 59 || 2 || 62 || 4 || 42 || 2 || 33 Lietuva || 0 || 57 || 0 || 67 || 4 || 33 || 4 || 22 Luksemburga || 0 || 62 || 0 || 70 || 1 || 39 || 2 || 27 Latvija || 4 || 63 || 11 || 66 || 6 || 36 || 6 || 24 Malta || 0 || 55 || 0 || 55 || 3 || 34 || 8 || 23 Nīderlande || 3 || 102 || 13 || 120 || 28 || 82 || 9 || 61 Polija || 1 || 61 || 9 || 65 || 3 || 35 || 5 || 28 Portugāle || 0 || 60 || 1 || 68 || 3 || 39 || 0 || 29 Rumānija || 0 || 53 || 0 || 53 || 1 || 35 || 0 || 25 Zviedrija || 7 || 65 || 33 || 79 || 12 || 44 || 6 || 30 Slovēnija || 0 || 59 || 0 || 67 || 0 || 31 || 1 || 21 Slovākija || 2 || 65 || 3 || 72 || 11 || 36 || 6 || 28 Apvienotā Karaliste || 14 || 90 || 65 || 84 || 45 || 84 || 27 || 54 KOPĀ || 317 || || 384 || || 355 || || 258 || 7. Dalībvalsts
iesniegtie/saņemtie savstarpējās palīdzības
lūgumi 2007. gadā || Informācijas lūgumi 6. pants || Brīdinājumi 7. pants || Īstenošanas lūgumi 8. pants || KOPĀ || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie Austrija || 1 || 4 || 0 || 56 || 1 || 7 || 2 || 67 Beļģija || 42 || 7 || 51 || 54 || 35 || 0 || 128 || 67 Bulgārija || 4 || 2 || 0 || 55 || 8 || 0 || 12 || 57 Kipra || 0 || 3 || 0 || 56 || 0 || 1 || 0 || 60 Čehijas Republika || 1 || 4 || 0 || 55 || 1 || 0 || 2 || 59 Vācija || 1 || 10 || 2 || 55 || 2 || 7 || 5 || 72 Dānija || 12 || 7 || 0 || 55 || 0 || 2 || 12 || 64 Igaunija || 1 || 2 || 1 || 53 || 6 || 2 || 8 || 57 Spānija || 0 || 10 || 0 || 52 || 0 || 10 || 0 || 72 Somija || 5 || 3 || 0 || 54 || 0 || 1 || 5 || 58 Francija || 19 || 6 || 7 || 56 || 14 || 3 || 40 || 65 Grieķija || 0 || 2 || 0 || 55 || 0 || 1 || 0 || 58 Ungārija || 68 || 4 || 2 || 55 || 0 || 4 || 70 || 63 Īrija || 0 || 7 || 0 || 56 || 0 || 9 || 0 || 72 Itālija || 0 || 3 || 2 || 54 || 0 || 2 || 2 || 59 Lietuva || 0 || 2 || 0 || 54 || 0 || 1 || 0 || 57 Luksemburga || 0 || 4 || 0 || 56 || 0 || 2 || 0 || 62 Latvija || 0 || 5 || 1 || 54 || 3 || 4 || 4 || 63 Malta || 0 || 1 || 0 || 54 || 0 || 0 || 0 || 55 Nīderlande || 3 || 27 || 0 || 60 || 0 || 15 || 3 || 102 Polija || 0 || 3 || 0 || 55 || 1 || 3 || 1 || 61 Portugāle || 0 || 5 || 0 || 55 || 0 || 0 || 0 || 60 Rumānija || 0 || 3 || 0 || 49 || 0 || 1 || 0 || 53 Zviedrija || 3 || 6 || 0 || 54 || 4 || 5 || 7 || 65 Slovēnija || 0 || 2 || 0 || 54 || 0 || 1 || 0 || 59 Slovākija || 0 || 8 || 0 || 55 || 2 || 2 || 2 || 65 Apvienotā Karaliste || 0 || 18 || 5 || 63 || 9 || 9 || 14 || 90 KOPĀ || 160 || 158 || 71 || || 86 || 92 || 317 || 8. Dalībvalsts iesniegtie
savstarpējās palīdzības lūgumi 2008. gadā || Informācijas lūgumi 6. pants || Brīdinājumi 7. pants || Īstenošanas lūgumi 8. pants || KOPĀ || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie Austrija || 1 || 3 || 1 || 66 || 1 || 3 || 3 || 72 Beļģija || 28 || 9 || 43 || 70 || 48 || 6 || 119 || 85 Bulgārija || 0 || 0 || 0 || 63 || 2 || 0 || 2 || 63 Kipra || 0 || 0 || 0 || 64 || 0 || 0 || 0 || 64 Čehijas Republika || 0 || 2 || 0 || 63 || 0 || 1 || 0 || 66 Vācija || 3 || 13 || 2 || 68 || 7 || 20 || 12 || 101 Dānija || 0 || 1 || 1 || 64 || 13 || 1 || 14 || 66 Igaunija || 10 || 0 || 0 || 64 || 2 || 7 || 12 || 71 Spānija || 0 || 29 || 0 || 59 || 8 || 10 || 8 || 98 Somija || 0 || 1 || 20 || 74 || 11 || 0 || 31 || 75 Francija || 7 || 5 || 0 || 65 || 9 || 18 || 16 || 88 Grieķija || 0 || 5 || 0 || 63 || 0 || 0 || 0 || 68 Ungārija || 6 || 3 || 4 || 55 || 20 || 3 || 30 || 61 Īrija || 0 || 2 || 0 || 63 || 0 || 19 || 0 || 84 Itālija || 1 || 3 || 1 || 51 || 0 || 8 || 2 || 62 Lietuva || 0 || 1 || 0 || 63 || 0 || 3 || 0 || 67 Luksemburga || 0 || 1 || 0 || 68 || 0 || 1 || 0 || 70 Latvija || 0 || 1 || 1 || 63 || 10 || 2 || 11 || 66 Malta || 0 || 1 || 0 || 54 || 0 || 0 || 0 || 55 Nīderlande || 2 || 24 || 4 || 59 || 7 || 37 || 13 || 120 Polija || 2 || 1 || 0 || 63 || 7 || 1 || 9 || 65 Portugāle || 0 || 1 || 1 || 63 || 0 || 4 || 1 || 68 Rumānija || 0 || 0 || 0 || 53 || 0 || 0 || 0 || 53 Zviedrija || 15 || 2 || 10 || 72 || 8 || 5 || 33 || 79 Slovēnija || 0 || 1 || 0 || 64 || 0 || 2 || 0 || 67 Slovākija || 0 || 4 || 0 || 63 || 3 || 5 || 3 || 72 Apvienotā Karaliste || 43 || 8 || 12 || 65 || 10 || 11 || 65 || 84 KOPĀ || 118 || 121 || 100 || || 166 || 167 || 384 || 9. Dalībvalsts iesniegtie
savstarpējās palīdzības lūgumi 2009. gadā || Informācijas lūgumi 6. pants || Brīdinājumi 7. pants || Īstenošanas lūgumi 8. pants || KOPĀ || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie Austrija || 0 || 7 || 1 || 32 || 6 || 5 || 7 || 44 Beļģija || 25 || 11 || 25 || 36 || 34 || 4 || 84 || 51 Bulgārija || 1 || 3 || 0 || 31 || 0 || 0 || 1 || 34 Kipra || 0 || 3 || 0 || 31 || 0 || 0 || 0 || 34 Čehijas Republika || 0 || 2 || 0 || 31 || 4 || 3 || 4 || 36 Vācija || 3 || 14 || 0 || 36 || 13 || 14 || 16 || 64 Dānija || 6 || 1 || 0 || 32 || 4 || 4 || 10 || 37 Igaunija || 0 || 3 || 0 || 33 || 6 || 4 || 6 || 40 Spānija || 7 || 15 || 4 || 37 || 12 || 13 || 23 || 65 Somija || 0 || 0 || 1 || 31 || 1 || 2 || 2 || 33 Francija || 40 || 20 || 1 || 38 || 15 || 23 || 56 || 81 Grieķija || 0 || 0 || 0 || 31 || 0 || 0 || 0 || 31 Ungārija || 10 || 1 || 1 || 31 || 12 || 0 || 23 || 32 Īrija || 1 || 2 || 0 || 32 || 1 || 14 || 2 || 48 Itālija || 1 || 3 || 1 || 35 || 2 || 4 || 4 || 42 Lietuva || 2 || 1 || 0 || 31 || 2 || 1 || 4 || 33 Luksemburga || 0 || 4 || 0 || 31 || 1 || 4 || 1 || 39 Latvija || 0 || 3 || 1 || 31 || 5 || 2 || 6 || 36 Malta || 0 || 3 || 0 || 31 || 3 || 0 || 3 || 34 Nīderlande || 26 || 21 || 1 || 32 || 1 || 29 || 28 || 82 Polija || 0 || 1 || 0 || 33 || 3 || 1 || 3 || 35 Portugāle || 0 || 1 || 0 || 34 || 3 || 4 || 3 || 39 Rumānija || 0 || 0 || 0 || 31 || 1 || 4 || 1 || 35 Zviedrija || 4 || 4 || 0 || 35 || 8 || 5 || 12 || 44 Slovēnija || 0 || 0 || 0 || 31 || 0 || 0 || 0 || 31 Slovākija || 2 || 0 || 0 || 31 || 9 || 5 || 11 || 36 Apvienotā Karaliste || 22 || 21 || 8 || 39 || 15 || 24 || 45 || 84 KOPĀ || 150 || 149 || 44 || || 161 || 169 || 355 || 10. Dalībvalsts iesniegtie
savstarpējās palīdzības lūgumi 2010. gadā || Informācijas lūgumi 6. pants || Brīdinājumi 7. pants || Īstenošanas lūgumi 8. pants || KOPĀ || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie || iesniegtie || saņemtie Austrija || 3 || 5 || 0 || 22 || 4 || 2 || 7 || 29 Beļģija || 12 || 2 || 6 || 24 || 11 || 2 || 29 || 28 Bulgārija || 0 || 0 || 4 || 21 || 0 || 0 || 4 || 21 Kipra || 0 || 2 || 1 || 22 || 0 || 2 || 1 || 26 Čehijas Republika || 2 || 0 || 1 || 22 || 1 || 5 || 4 || 27 Vācija || 2 || 12 || 0 || 26 || 11 || 21 || 13 || 59 Dānija || 0 || 0 || 0 || 23 || 10 || 0 || 10 || 23 Igaunija || 0 || 0 || 0 || 21 || 1 || 0 || 1 || 21 Spānija || 1 || 10 || 5 || 31 || 22 || 9 || 28 || 50 Somija || 1 || 0 || 1 || 21 || 0 || 2 || 2 || 23 Francija || 45 || 1 || 1 || 23 || 14 || 14 || 60 || 38 Grieķija || 0 || 1 || 0 || 22 || 1 || 0 || 1 || 23 Ungārija || 9 || 2 || 3 || 21 || 10 || 5 || 22 || 28 Īrija || 0 || 3 || 0 || 23 || 0 || 10 || 0 || 36 Itālija || 1 || 1 || 0 || 26 || 1 || 6 || 2 || 33 Lietuva || 1 || 0 || 0 || 21 || 3 || 1 || 4 || 22 Luksemburga || 2 || 3 || 0 || 23 || 0 || 1 || 2 || 27 Latvija || 0 || 0 || 0 || 21 || 6 || 3 || 6 || 24 Malta || 0 || 1 || 0 || 21 || 8 || 1 || 8 || 23 Nīderlande || 1 || 16 || 2 || 24 || 6 || 21 || 9 || 61 Polija || 0 || 0 || 0 || 23 || 5 || 5 || 5 || 28 Portugāle || 0 || 1 || 0 || 27 || 0 || 1 || 0 || 29 Rumānija || 0 || 1 || 0 || 23 || 0 || 1 || 0 || 25 Zviedrija || 1 || 4 || 2 || 22 || 3 || 4 || 6 || 30 Slovēnija || 1 || 0 || 0 || 21 || 0 || 0 || 1 || 21 Slovākija || 1 || 4 || 0 || 23 || 5 || 1 || 6 || 28 Apvienotā Karaliste || 6 || 18 || 11 || 25 || 10 || 11 || 27 || 54 KOPĀ || 89 || 87 || 37 || || 132 || 128 || 258 || 11. Pieslēgšanās SSPTAJ
un lietošanas pārbaude — kompetento iestāžu skaits
(2010. gada decembrī) SSPTAJ lietotāji || Iestādes Kopā 750 aktīvu lietotāju 30 valstīs || Kopā 346 iestādes un 30 vienotie sadarbības biroji ar SSPTAJ piekļuvi. 30 % no tiem nekad nav iesnieguši savstarpējās palīdzības lūgumu, lai gan tiem ir piešķirta parole. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
27. oktobra Regula (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp
valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu
īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības
jomā (“Regula par sadarbību patērētāju tiesību
aizsardzības jomā”), OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp. [2] COM(2009) 336 galīgā redakcija, 2.7.2009. [3] Regulas 1. pants. [4] OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp. [5] OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp. [6] OV L 259, 4.10.2011., 1. lpp. [7] OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp. [8] Turpmākajos gados, pieņemot jaunus
tiesību aktus patērētāju tiesību aizsardzības
jomā, SPTAJ regulas pielikumu var grozīt. [9] Pēdējā publikācija: pilns saraksts –
OV C 206, 2.9.2011., un papildinājums – OV C 356,
6.12.2011. [10] OV L 59, 4.3.2011., 63. lpp. [11] OV L 57, 2.3.2011., 44. lpp. [12] EDAU 2011. gada 5. maija atzinums par Komisijas
Lēmumu 2011/141/ES un par Komisijas Ieteikumu 2011/136/ES par
datu aizsardzības noteikumu īstenošanas pamatnostādnēm
SSPTAJ. [13] Komisijas Lēmums 2007/76/EK, OV L 32,
6.2.2007., 192. lpp. [14] Šajā saistībā jānorāda, ka
tīklā tiek risināti tikai patērētāju kolektīvo
interešu pārkāpumi pārrobežu situācijās un netiek
izskatītas individuālas sūdzības (SPTAJ regulas 1. un
3. pants). [15] OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp. [16] OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp. [17] Tas attiecas uz Regulu (EK) Nr. 261/2004 par
gaisa satiksmes pasažieru tiesībām, Direktīvas 2001/83/EK
par cilvēkiem paredzētām zālēm 86.–100. pantu un
uz Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu
direktīvas pantiem saskaņā ar valsts divgadu ziņojumos
izteiktajām piezīmēm.