Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu /* COM/2011/0897 galīgā redakcija - 2011/0437 (COD) */
PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts Komisija paziņoja par nodomu pieņemt likumdošanas
iniciatīvu par koncesijām savā 2011. gada 13. aprīļa paziņojumā „Akts
par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot
uzticēšanos”. Pašlaik būves koncesiju piešķiršanai piemēro
ierobežotu skaitu sekundāro tiesību aktu noteikumu, savukārt uz pakalpojumu
koncesijām attiecas tikai LESD vispārīgie principi. Šī nepilnība rada iekšējā
tirgus būtiskus izkropļojumus, it sevišķi ierobežojot Eiropas uzņēmumu — īpaši
mazo un vidējo uzņēmumu — piekļuvi saimnieciskām iespējām, kuras saistītas ar
koncesijas līgumiem. Tiesiskās nenoteiktības sekas ir arī neefektivitāte. Šīs iniciatīvas mērķis ir mazināt tiesisko
nenoteiktību koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas jomā publiskā
sektora iestāžu un ekonomikas dalībnieku labā. ES tiesību akti neaizliedz
līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam īstenot to kompetences jomā
ietilpstošos sabiedriskas nozīmes uzdevumus, izmantojot savus resursus, taču,
ja līgumslēdzēja iestāde izlemj šādu uzdevumu veikšanai piesaistīt ārēju
subjektu, jānodrošina visu ES ekonomikas dalībnieku efektīva piekļuve tirgum. Saistībā ar stingrajiem budžeta ierobežojumiem un
ekonomiskajām grūtībām daudzās ES dalībvalstīs īpaša uzmanība tiek veltīta
efektīvai publiskā sektora līdzekļu iedalīšanai. Koncesijas līgumu slēgšanas
tiesību piešķiršanas atbilstīgs tiesiskais regulējums būtu labvēlīgs publiskā
un privātā sektora ieguldījumiem infrastruktūrā un stratēģiskos pakalpojumos ar
vislabāko rezultātu par samaksāto cenu. Likumdošanas iniciatīvas par koncesijām
potenciālu izveidot ES regulējumu publiskā un privātā sektora partnerību
atbalstam uzsvēra Komisijas 2009. gada paziņojumā „Privātā un publiskā
sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa
strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora
partnerību veidošana”. Šis projekts tiek
izstrādāts līdztekus publiskā iepirkuma direktīvu pārskatīšanai[1].
Rezultātā tiks pieņemts atsevišķs juridiskais instruments, kurš reglamentēs
koncesiju piešķiršanu un kura mērķis ir kopā ar diviem priekšlikumiem par spēkā
esošo publiskā iepirkuma direktīvu (Direktīva 2004/17/EK un
Direktīva 2004/18/EK) pārskatīšanu izveidot modernu publiskā iepirkuma
tiesisko regulējumu. 2. Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Laikposmā no 2010. gada 12. maija līdz
9. jūlijam Komisijas dienesti tiešsaistē sarīkoja sabiedrisko apspriešanu,
kas bija paredzēta plašai sabiedrībai. Laikposmā no 2010. gada 5. augusta
līdz 30. septembrim tika rīkota vēl viena sabiedriskā apspriešana, kura
bija paredzēta uzņēmējiem, sociālajiem partneriem un līgumslēdzējiem.
Apspriešanā apstiprinājās, ka tiesiskās noteiktības trūkums rada problēmas, un
atklājās, ar kādiem šķēršļiem saskaras uzņēmumi, cenšoties iekļūt tirgū. Tika
arī ierosināts īstenot pienācīgu ES rīcību. Rezultāti atrodami adresē http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/concessions_en.htm. Šos secinājumus apstiprināja vairākas divpusējas
tikšanās ar dalībvalstu pārstāvjiem vietējā līmenī, kā arī ar uzņēmumiem, kas
darbojas attiecīgajās nozarēs, un ar nozares apvienībām. Apspriešanā iegūto informāciju izmantoja ietekmes
novērtējuma ziņojumā, ko 2011. gada 21. martā izskatīja un pieņēma
Ietekmes novērtējuma padome. Ietekmes novērtējuma padome ieteica iegūt papildu
liecības par problēmu nozīmīgumu, konstatēto izkropļojumu sekām, atšķirīgu
attieksmi pret publiskiem līgumiem un koncesijām un pilnveidot ietekmes analīzi
un risinājuma iespēju salīdzinājumu. Ieteikumi tika atbilstīgi ņemti vērā
atkārtoti iesniegtā ietekmes novērtējuma redakcijā. Ietekmes novērtējuma
padomes atzinumi par ziņojumu ir publicēti kopā ar šo priekšlikumu, ietekmes
novērtējuma galīgo ziņojumu un ziņojuma kopsavilkumu. Ziņojums apstiprināja, ka vajadzīgi jauni tiesību
akti. Tika konstatēts, ka uzņēmēji atrodas nevienlīdzīgā situācijā, kuras dēļ
bieži tiek palaistas garām uzņēmējdarbības iespējas. Šī situācija rada izmaksas
un kaitē konkurentiem, kuri atrodas citās dalībvalstīs, līgumslēdzējām
iestādēm, līgumslēdzējiem un patērētājiem. Turklāt koncesiju definīcija, kā arī
no Līguma izrietošo pārredzamības un nediskriminācijas pienākumu precīzs saturs
joprojām ir neskaidri. Rezultātā tiesiskās noteiktības nepietiekamība palielina
nelikumīgi piešķirtu līgumu slēgšanas tiesību atcelšanas vai pirmstermiņa
izbeigšanas risku, kas savukārt nemotivē iestādes izmantot koncesijas, kad šāds
līgumu veids būtu labs risinājums. Pat ja dalībvalstis uzsāktu tiesību aktu izstrādi,
lai izveidotu tiesisko regulējumu, kura pamatā ir Līguma principi, joprojām
saglabātos tiesiskās nenoteiktības risks saistībā ar valstu likumdevēju veikto
šo principu interpretāciju un lielas atšķirības starp tiesību aktiem dažādās
dalībvalstīs. Ir norādīts, ka konkrētos gadījumos tieši valsts tiesību aktu
neesība izraisa slēgšanas tiesību tiešu piešķiršanu, kas saistīts ar
neatbilstīgas prakses vai pat korupcijas risku. Par optimālu risinājumu tika atzīts tiesību akts,
kura pamatā ir noteikumi, kas pašlaik piemērojami publiskām būves koncesijām un
ko attiecīgi koriģētu un papildinātu ar konkrētiem noteikumiem. Vairāk
ierobežojoša pieeja būtu attiecināt uz koncesijām noteikumus, kas attiecas uz
publiskiem līgumiem. Tika uzskatīts, ka tāda pieeja var radīt pretēju efektu,
jo tā varētu atturēt līgumslēdzējas iestādes no koncesiju izmantošanas. 3. Priekšlikuma juridiskie
aspekti ·
Juridiskais pamats Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) 53. panta 1. punkts, 62. un 114. pants. ·
Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl
priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt
priekšlikuma mērķus turpmāk aprakstītā iemesla dēļ. Tāda publiskā iepirkuma procedūru koordinācija,
kas pārsniedz konkrētas robežvērtības, ir svarīgs līdzeklis iekšējā tirgus
izveidei publisko iepirkumu jomā, nodrošinot vienotā tirgus ekonomikas
dalībnieku efektīvu un vienlīdzīgu piekļuvi koncesijām. Eiropas mēroga
iepirkuma procedūras nodrošina pārredzamību un objektivitāti publiskā iepirkuma
jomā, kas savukārt nodrošina ievērojamus ietaupījumus un uzlabotus iepirkuma
rezultātus, no kuriem labumu gūst dalībvalstu iestādes un arī Eiropas nodokļu maksātāji. Šo mērķi nevarētu pietiekamā mērā sasniegt ar
dalībvalstu rīcību, kas neizbēgami novestu pie atšķirīgām prasībām un,
iespējams, pretrunīgiem procedūru režīmiem, kuri palielinātu regulējuma
sarežģītību un tādējādi radītu nepamatotus ierobežojumus pārrobežu darbībai.
Līdz šim daudzas dalībvalstis tik tiešām nav interpretējušas, pietiekami
izskaidrojušas un īstenojušas attiecīgos Līguma pārredzamības un vienlīdzīgas
attieksmes principus tādā veidā, kas nodrošinātu koncesijas līgumu slēgšanas
tiesību pareizu piešķiršanu. Ja nebūs atbilstīga līmeņa intervences,
izrietošais tiesiskās noteiktības trūkums un tirgu bloķēšana, visticamāk,
netiks novērsti. Tāpēc ir vajadzīga ES iesaistīšanās, lai pārvarētu
šķēršļus, kas ierobežo ES mēroga koncesiju tirgu, un lai nodrošinātu
konverģenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, galu galā nodrošinot preču
un pakalpojumu brīvu apriti 27 dalībvalstīs. Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar
subsidiaritātes principu. ·
Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam,
jo tas nepārsniedz nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu mērķi nodrošināt
atbilstīgu iekšējā tirgus darbību, nosakot ierobežotus noteikumus par koncesiju
piešķiršanu. Ietekmes novērtējums ļāva noteikt vairākus
risinājumus. Pēc tam tos analizēja, lai izvērtētu, vai tie pienācīgi sasniegtu
tiesību akta mērķus. Šī analīze parādīja, ka mērķus nevar sasniegt ar saistību
neizpildes politiku vai citiem neleģislatīviem instrumentiem, piemēram,
ieteikuma tiesībām. Arī publiskām būves koncesijām pašlaik piemērojamo
vienkāršo noteikumu kopumu atzina par nepietiekamu, jo tas nenodrošina
pietiekamu tiesisko noteiktību un atbilstību Līguma principiem. Savukārt
detalizētāku tiesību aktu, kas būtu līdzīgs spēkā esošajiem noteikumiem
publisko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas jomā, uzskatīja par plašāku,
nekā tas ir vajadzīgs mērķu sasniegšanai. ·
Juridisko instrumentu izvēle Tā kā priekšlikuma pamatā ir LESD 53. panta
1. punkts, 62. un 114. pants, Līgums neatļautu regulas izmantošanu
noteikumiem, kas attiecas gan uz preču, gan uz pakalpojumu iepirkumiem. Tāpēc
ierosinātais juridiskais instruments ir direktīva. Neleģislatīvās iespējas tika atmestas ietekmes
novērtējumā sīkāk paskaidrotu iemeslu dēļ. 4. Ietekme uz budžetu Priekšlikums neietekmē budžetu. 5. Papildu informācija ·
Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums ietver pārskatīšanas klauzulu
saistībā ar ekonomisko ietekmi uz iekšējo tirgu, kuru rada 5. pantā
noteikto robežvērtību piemērošana. ·
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Paredzams, ka ierosinātā direktīva garantēs
koncesijas līgumu piešķiršanas pārredzamību, taisnīgumu un tiesisko noteiktību,
tādējādi veicinot labākas ieguldījumu iespējas un galu galā arī būvju un
pakalpojumu lielāku skaitu un augstāku kvalitāti. Tā attieksies uz koncesijām,
kuras tiks piešķirtas pēc tās stāšanās spēkā. Šie noteikumi ir saskaņā ar
Eiropas Savienības Tiesas nolēmumiem par līgumu grozīšanu (neskarot pagaidu
kārtību, kas var būt obligāti nepieciešama, lai nodrošinātu pakalpojuma
sniegšanas nepārtrauktību, kamēr vēl nav piešķirta jauna koncesija). Iepriekš minētos ieguvumus paredzēts nodrošināt ar
vairākām procedurālām prasībām un skaidrojumiem, kas piemērojami koncesiju
piešķiršanai, tiecoties sasniegt divus lielākus mērķus: uzlabot tiesisko
noteiktību un nodrošināt labāku piekļuvi koncesiju tirgiem visiem Eiropas
uzņēmumiem. Tiesiskā noteiktība Direktīvas galvenais mērķis ir gādāt par koncesiju
piešķiršanai piemērojamā tiesiskā regulējuma skaidrību, taču tai ir arī mērķis
skaidri nošķirt šā regulējuma piemērošanas jomu. Īpašie pienākumi koncesiju
jomā uzlabos tiesisko noteiktību: pirmkārt, sniedzot līgumslēdzējām iestādēm un
līgumslēdzējiem skaidrus noteikumus, kuros būs ietverti Līguma principi, kas
regulē koncesiju piešķiršanu, otrkārt, sniedzot ekonomikas dalībniekiem dažas
pamata garantijas saistībā ar piešķiršanas procedūru. Definīcija. Šajā
priekšlikumā direktīvai par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ir
sniegta precīzāka koncesijas līgumu definīcija, atsaucoties uz operacionālā
riska jēdzienu. Tajā ir paskaidrots, kāda veida riski ir uzskatāmi par
operacionālajiem riskiem, un noteikts, kā definēt būtisku risku. Tā arī ietver
atsauces uz koncesijas līgumu maksimālo darbības laiku. Līgumā noteikto pienākumu ietveršana
sekundārajos tiesību aktos. Saskaņā ar priekšlikumu uz
pakalpojumu koncesijām attieksies lielākā daļa pienākumu, kas pašlaik attiecas
uz publisko būves koncesiju piešķiršanu. Tas arī nosaka daudzas konkrētas un
precīzākas prasības, kas piemērojamas dažādos piešķiršanas procesa posmos,
pamatojoties uz Līguma principiem — tā, kā tie interpretēti Eiropas Savienības
Tiesas judikatūrā. Turklāt tas paplašina sekundāro tiesību aktu piemērošanu
attiecībā uz koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu sabiedrisko
pakalpojumu nozarē, uz kuru pašlaik šādi tiesību akti neattiecas. Publiskā sektora iestāžu savstarpējā sadarbība. Pastāv būtiska tiesiskā nenoteiktība attiecībā uz to, cik lielā mērā
publiskā iepirkuma noteikumiem būtu jāattiecas uz sadarbību starp publiskā
sektora iestādēm. Dalībvalstis un pat līgumslēdzējas iestādes atšķirīgi
interpretē attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Tāpēc šajā
priekšlikumā ir precizēts, kuros gadījumos starp līgumslēdzējām iestādēm
noslēgtajiem līgumiem nepiemēro koncesiju piešķiršanas noteikumus. Šāda
precizējuma pamatā ir principi, kas noteikti attiecīgajā Tiesas judikatūrā. Grozījumi. Koncesiju
grozījumi to darbības laikā ir kļuvuši par aizvien būtiskāku un problemātiskāku
jautājumu praktiķiem. Īpašā noteikumā par koncesiju grozījumiem ir ietverti
pamatrisinājumi, kas izstrādāti, izmantojot judikatūru, un nodrošina
pragmatisku risinājumu rīcībai neparedzētās situācijās, kurās koncesija ir
jāpielāgo tās darbības laikā. Labāka piekļuve koncesiju tirgiem Priekšlikums fundamentāli uzlabo ekonomikas
dalībnieku piekļuvi koncesiju tirgiem. Noteikumu primārais mērķis ir uzlabot
piešķiršanas procedūru pārredzamību un taisnīgumu, ierobežojot patvaļību
līgumslēdzēju iestāžu un līgumslēdzēju lēmumos par tādiem jautājumiem kā
publikācijas pirms un pēc koncesiju piešķiršanas, procedūras aizsardzība,
atlases un piešķiršanas kritēriji un pretendentiem uzliktie termiņi. Turklāt
tajos paredzēta arī labāka piekļuve tiesiskajai aizsardzībai, lai novērstu vai
likvidētu šo noteikumu pārkāpumus. Publicēšana Oficiālajā Vēstnesī. Lai nodrošinātu pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem
ekonomikas dalībniekiem, šajā priekšlikumā ir paredzēts, ka obligāti jāpublicē
visi koncesijas līgumi, kuru vērtība ir EUR 5 000 000 vai
lielāka. Šī robežvērtība, ko pašlaik jau piemēro būves koncesijām, ir
paplašināta, lai ietvertu pakalpojumu koncesijas, ņemot vērā sabiedriskās
apspriešanas un pētījumus, kurus Komisija ir veikusi, lai sagatavotu šo
priekšlikumu. Robežvērtības mērķis ir nodrošināt papildu administratīvā sloga
un izmaksu samērīgumu ar līguma vērtību un koncentrēties uz līgumiem ar skaidru
pārrobežu interesi. Robežvērtība attiecas uz šādu līgumu vērtību, kas
aprēķināta saskaņā ar līgumā noteikto metodiku. Pakalpojumu koncesiju gadījumā
šī vērtība atspoguļo paredzamo kopējo vērtību visiem pakalpojumiem, kas
koncesionāram jāsniedz visā koncesijas darbības laikā. Jaunie noteikumi arī nosaka potenciālajiem
pretendentiem sniedzamās informācijas minimālo apjomu. Termiņi. Šajā
priekšlikumā noteikts arī minimālais termiņš, kurā jāapliecina interese par
jebkuru no koncesijas piešķiršanas procedūrām, kas ir 52 dienas — tāpat, kā
pašlaik tas ir publisku būves koncesiju gadījumā. Ir nolemts koncesijām noteikt
garāku termiņu nekā publiskiem līgumiem, jo koncesijas līgumi parasti ir
sarežģītāki. Atlases un izslēgšanas kritēriji. Priekšlikumā ir noteikti pienākumi attiecībā uz atlases kritērijiem,
kas līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem jāpiemēro, piešķirot
koncesijas. Šie noteikumi ir mazāk ierobežojoši nekā līdzīgie noteikumi, kas
pašlaik attiecas uz publiskiem līgumiem. Tomēr tie ierobežo atlases kritērijus,
atstājot tos, kas attiecas uz pretendenta saimniecisko, finansiālo un tehnisko
jaudu, un sašaurina pieņemamo izslēgšanas kritēriju aptvērumu. Piešķiršanas kritēriji.
Priekšlikums nosaka pienākumu saistībā ar koncesijas priekšmetu piemērot
objektīvus kritērijus, kas nodrošina atbilstību pārredzamības,
nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principiem un garantē, ka
piedāvājumi tiek novērtēti efektīvas konkurences apstākļos, kas ļauj noteikt
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja vispārēju saimniecisko ieguvumu. Šiem
kritērijiem būtu jānovērš patvaļīgi līgumslēdzēju iestāžu un līgumslēdzēju
lēmumi, un tie ir iepriekš jāpublicē un jānorāda svarīguma secībā, sākot ar svarīgāko.
Koncesiju piešķiršanā dalībvalstis vai līgumslēdzējas iestādes, vai
līgumslēdzēji pēc vēlēšanās var arī noteikt vai piemērot kritēriju
„saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums”. Procedurālās garantijas. Atšķirībā no publiskā iepirkuma direktīvām šajā priekšlikumā nav
pilnīga piešķiršanas procedūru kataloga. Šāds risinājums ļauj līgumslēdzējām
iestādēm un līgumslēdzējiem koncesiju piešķiršanā piemērot elastīgākas
procedūras, sevišķi tādas, kas atspoguļo valsts tiesiskās tradīcijas un ļauj
piešķiršanas procesu organizēt visefektīvākajā veidā. Tomēr priekšlikums ievieš
vairākas skaidrus procedūras aizsardzības pasākumus, kas jāpiemēro koncesiju
piešķiršanai, it sevišķi sarunu laikā. Šo aizsardzības pasākumu mērķis ir
nodrošināt procesa taisnīgumu un pārredzamību. Tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Šajā priekšlikumā ir paredzēts paplašināt tiesiskās aizsardzības
līdzekļu direktīvu (Direktīva 89/665/EEK un Direktīva 92/13/EK, kas
grozīta ar Direktīvu 2007/66/EK) darbības jomu, ietverot visus koncesijas
līgumus, kuri pārsniedz robežvērtību, lai nodrošinātu efektīvu iespēju tiesā
apstrīdēt slēgšanas tiesību piešķiršanas lēmumu un lai noteiktu obligātos
tiesiskos standartus, kas jāievēro līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem. 2011/0437 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību
piešķiršanu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu, 62. pantu un
114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)
Nav skaidru Savienības līmeņa noteikumu, kas
reglamentē koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, tāpēc rodas
tiesiskā nenoteiktība un ierobežojumi, kas skar pakalpojumu brīvu apriti un
rada iekšējā tirgus darbības traucējumus. Rezultātā ekonomikas dalībniekiem un
jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) tiek liegtas to tiesības iekšējā
tirgū un tie zaudē svarīgas uzņēmējdarbības iespējas, savukārt publiskā sektora
iestādes, iespējams, nespēj rast labāko izmantojumu publiskajiem līdzekļiem,
lai ES pilsoņi saņemtu kvalitatīvus pakalpojumus par labāko cenu. Atbilstīgs
koncesiju piešķiršanas tiesiskais regulējums nodrošinātu visu Savienības
ekonomikas dalībnieku efektīvu un nediskriminējošu piekļuvi tirgiem un tiesisko
noteiktību, atbalstot publiskā sektora ieguldījumus infrastruktūrā un
stratēģiskus pakalpojumus pilsoņiem. (2)
Stratēģijā „Eiropa 2020”[4] publiskajam iepirkumam ir
svarīga nozīme, jo tas ir viens no tirgus instrumentiem, kas izmantojams, lai
panāktu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, vienlaikus nodrošinot
visefektīvāko publiskā sektora līdzekļu izmantošanu. Būves koncesiju
piešķiršanai pašlaik piemēro pamatnoteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta
un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā
koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts
līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, savukārt tādu pakalpojumu
koncesiju piešķiršanai, par kuriem ir pārrobežu interese, ir piemērojami Līguma
principi, it sevišķi preču brīvas aprites princips, brīvības veikt
uzņēmējdarbību princips un brīvības sniegt pakalpojumus princips, kā arī no
tiem atvasinātie principi, kā vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas,
savstarpējās atzīšanas, proporcionalitātes un pārredzamības princips. Pastāv
tiesiskās nenoteiktības risks, kas saistīts ar to, ka valstu likumdevēji var
atšķirīgi interpretēt Līguma principus, un ar būtiskām atšķirībām starp dažādu
dalībvalstu tiesību aktiem. Šo risku apliecina Eiropas Savienības Tiesas plašā
judikatūra, taču tā tikai daļēji risina dažus koncesijas līgumu slēgšanas
tiesību piešķiršanas aspektus. Tāpēc ir nepieciešama Līguma principu vienota
konkretizācija visās dalībvalstīs un izrietošo interpretācijas atšķirību
novēršana Savienības līmenī, lai novērstu iekšējā tirgus pašreizējos
traucējumus. (3)
Šai direktīvai nekādā veidā nebūtu jāskar
dalībvalstu vai publiskā sektora iestāžu tiesības izlemt par būvdarbu vai
pakalpojumu tiešu nodrošināšanu sabiedrībai vai par šādu pakalpojumu sniegšanas
uzticēšanu trešām personām. Dalībvalstīm vai publiskā sektora iestādēm joprojām
būtu jābūt tiesībām noteikt sniedzamā pakalpojuma raksturlielumus, tostarp
nosacījumus attiecībā uz pakalpojumu kvalitāti vai cenu, lai īstenotu savus
valsts politikas mērķus. (4)
Attiecībā uz koncesijām, kas pārsniedz noteiktu
vērtību, ir atbilstīgi nodrošināt to valsts procedūru obligātu koordinēšanu,
kuras nosaka šādu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, pamatojoties uz Līguma
principiem, tā, lai nodrošinātu koncesiju atvērtību konkurencei un atbilstīgu
tiesisko noteiktību. Šiem koordinējošiem noteikumi nevajadzētu būt plašākiem,
nekā nepieciešams, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus. Tomēr būtu
jānodrošina iespēja dalībvalstīm šos noteikumus pilnveidot un izstrādāt sīkāk, ja
tās to uzskata par vajadzīgu, it sevišķi, lai nodrošinātu labāku atbilstību
minētajiem principiem. (5)
Attiecībā uz būves un pakalpojumu koncesiju
slēgšanas tiesību piešķiršanu ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta
pakalpojumu nozarē būtu jāievieš arī konkrēti koordinēšanas noteikumi, ņemot
vērā, ka valstu iestādes var ietekmēt šo nozaru subjektus un ka tirgi, kuros
tie darbojas, ir slēgti, jo šajos tirgos pastāv īpašas vai ekskluzīvas
tiesības, ko dalībvalstis piešķir attiecībā uz attiecīgo pakalpojumu sniegšanas
tīklu apgādi, nodrošināšanu un ekspluatāciju. (6)
Koncesijas ir līgumi, kas finansiālās interesēs ir
noslēgti starp vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem un vienu vai
vairākām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem un kuru priekšmets ir
būvdarbu vai pakalpojumu iegāde, kā arī kuros atlīdzība parasti izpaužas kā
tiesības ekspluatēt būves vai pakalpojumus, kam piemēro šādu līgumu. Šo
būvdarbu vai pakalpojumu izpildei piemēro īpašus saistošus pienākumus, ko
nosaka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs un kas ir likumīgi izpildāmi.
Savukārt konkrētus valsts izdotus dokumentus, piemēram, atļaujas vai licences,
ar ko valsts vai publiskā sektora iestāde paredz nosacījumus saimnieciskās
darbības īstenošanai, nebūtu jāuzskata par koncesijām. Tas pats attiecas uz
konkrētiem līgumiem, kuru priekšmets ir ekonomikas dalībnieka tiesības
ekspluatēt konkrētus valsts īpašumus vai resursus, piemēram, zemes nomas
līgumiem, ar ko valsts vai līgumslēdzēja iestāde, vai līgumslēdzējs paredz to
izmantošanas vispārīgos nosacījumus, neiegādājoties konkrētus būvdarbus vai
pakalpojumus. (7)
Ar koncesijas un publiskā līguma jēdziena
interpretāciju saistītās grūtības ilgstoši ir bijušas tiesiskās nenoteiktības
cēlonis ieinteresētajām personām, un saistībā ar tām Eiropas Savienības Tiesa
ir pasludinājusi vairākus spriedumus. Tāpēc būtu jāprecizē koncesijas
definīcija, jo īpaši, atsaucoties uz būtiska operacionālā riska jēdzienu.
Koncesijas galvenā iezīme — tiesības ekspluatēt būves vai
pakalpojumus — vienmēr nozīmē, ka koncesionāram tiek nodots saimnieciskais
risks, kas saistīts ar iespēju, ka piešķirto būvju vai pakalpojumu
ekspluatācijas laikā veiktie ieguldījumi un radušās izmaksas var netikt
atlīdzinātas. Īpašu, uz koncesiju piešķiršanu attiecināmu noteikumu piemērošana
nebūtu pamatota, ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs atbrīvotu
darbuzņēmēju no iespējamiem zaudējumiem, garantējot minimālus ieņēmumus, kas
atbilst izmaksām vai pārsniedz izmaksas, kādas darbuzņēmējam rodas saistībā ar
līguma izpildi. Tajā pašā laikā būtu skaidri jānosaka, ka konkrēti pasākumi, ko
pilnībā apmaksā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, būtu jāuzskata par
koncesijām, ja ekonomikas dalībnieka ieguldījumu un izmaksu, kuras radušās,
veicot būvdarbus vai sniedzot pakalpojumus, atlīdzināšana ir atkarīga no
faktiskā pieprasījuma pēc pakalpojuma vai pamatlīdzekļa vai no to faktiskās
pieejamības. (8)
Ja konkrētai nozarei piemērojami noteikumi paredz
garantiju koncesionāram, ka saistībā ar līguma izpildi veiktie ieguldījumi un
radušās izmaksas tiks atlīdzinātas, šāds līgums nebūtu jāuzskata par koncesiju
šīs direktīvas nozīmē. (9)
Šīs direktīvas darbības jomas noteikšanas pamatā ir
īpašu vai ekskluzīvu tiesību jēdziens, jo subjektiem, kas nav ne līgumslēdzējas
iestādes, ne publiski uzņēmumi saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta
1. punkta 1. apakšpunktu, direktīvas noteikumus piemēro tikai tādā
mērā, ciktāl tie īsteno kādu no darbībām, kuras ir ietvertas, pamatojoties uz
minētajām tiesībām. Tāpēc ir atbilstīgi skaidri norādīt, ka tiesības, kas ir
piešķirtas saskaņā ar procedūru, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, it
sevišķi atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, un ar ko saistībā ir nodrošināta
atbilstīga publicitāte, nav īpašas vai ekskluzīvas tiesības šīs direktīvas
nozīmē. Šiem tiesību aktiem būtu jāietver Eiropas Parlamenta un Padomes
1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/30/EK par kopīgiem
noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum[5],
Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra
Direktīva 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas
iekšējo tirgu[6],
Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra
Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu
iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai[7], Eiropas Parlamenta un Padomes
1994. gada 20. maija Direktīva 94/22/EK par atļauju piešķiršanas
un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei[8] un Eiropas Parlamenta un
Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par
sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un
autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1191/69 un
Nr. 1107/70[9].
Arvien pieaugošās atšķirības valstu rīcības veidos nosaka nepieciešamību
skaidrāk definēt iepirkuma jēdzienu. Savienības noteikumi par koncesijām
attiecas uz būvdarbu vai pakalpojumu iegādi par atlīdzību, kas ir šādu būvju
vai pakalpojumu ekspluatācija. Iegādes jēdziens būtu jāsaprot plaši, attiecinot
to uz labuma gūšanu no attiecīgajām būvēm vai pakalpojumiem, kam nav vienmēr
vajadzīga īpašumtiesību nodošana līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem.
Turklāt tikai darbības finansēšana, kas nereti ir saistīta ar pienākumu
atlīdzināt saņemtās summas, ja tās nav izmantotas paredzētajiem mērķiem,
parasti neietilpst šīs direktīvas darbības jomā. (10)
Tāpat ir pierādījies, ka nepieciešams paskaidrot,
kas būtu jāuzskata par vienotu iepirkumu, kura gadījumā saistībā ar šajā
direktīvā noteiktajām robežvērtībām ir jāņem vērā šajā iepirkumā slēgto
koncesiju kopējā vērtība un tas būtu jāizsludina kā viens iepirkums, kas, iespējams,
sadalīts daļās. Vienota iepirkuma jēdziens ietver visas piegādes, būvdarbus un
pakalpojumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētu projektu. Uz to, ka konkrēts
projekts ir vienots projekts, var norādīt līgumslēdzējas iestādes vispārējā
iepriekšējā plānošana un koncepcijas izstrāde, tas, ka dažādie iegādātie
elementi īsteno vienotu saimniecisku un tehnisku funkciju vai ka tie ir citādi
loģiski savstarpēji saistīti. (11)
Lai nodrošinātu faktisku tirgus pieejamību un
koncesiju piešķiršanas noteikumu līdzsvarotu piemērošanu ūdensapgādes,
enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, attiecīgajiem subjektiem
jābūt noteiktiem ne tikai pēc to juridiskā statusa. Tādēļ būtu jānodrošina, ka
ir ievērota vienāda attieksme pret līgumslēdzējiem, kas darbojas publiskajā
sektorā, un līgumslēdzējiem, kas darbojas privātajā sektorā. Saskaņā ar Līguma
345. pantu jānodrošina arī, ka ir ievēroti noteikumi, kas reglamentē
īpašumtiesību sistēmu dalībvalstīs. (12)
Līgumslēdzēji var piešķirt koncesijas, lai
izpildītu ar vairākām darbībām saistītās prasības, uz kurām, iespējams,
attiecas dažādi tiesiskie regulējumi. Būtu jāprecizē, ka uz tiesisko
regulējumu, kas piemērojams vienai koncesijai, kura paredzēta vairākām
darbībām, būtu attiecināmi noteikumi, kas piemērojami darbībai, kurai koncesija
ir paredzēta galvenokārt. Nosakot, kurai darbībai koncesija galvenokārt
paredzēta, par pamatu var ņemt līgumslēdzēja analīzi par prasībām, kurām
konkrētajai koncesijai jāatbilst, ko līgumslēdzējs veic, lai aprēķinātu
koncesijas vērtību un sagatavotu koncesijas piešķiršanas procedūras dokumentus.
Dažos gadījumos varētu būt neiespējami objektīvi noteikt, kurai darbībai
koncesija ir paredzēta galvenokārt. Būtu jānorāda, kādi noteikumi ir
piemērojami šādos gadījumos. (13)
Ir piemēroti šīs direktīvas darbības jomā
neiekļaut atsevišķas pakalpojumu koncesijas, ko piešķir ekonomikas dalībniekam,
kurš pats ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, pamatojoties uz
ekskluzīvām tiesībām, kas šim ekonomikas dalībniekam ir atbilstīgi
publicētajiem valsts likumiem vai administratīvajiem aktiem un kas ir
piešķirtas saskaņā ar Līgumu un Savienības nozaru tiesību aktiem par tīklu
infrastruktūras pārvaldību saistībā ar III pielikumā izklāstītajām
darbībām, jo tādas ekskluzīvas tiesības padara neiespējamu dalību iepirkuma
procedūrā koncesijas tiesību iegūšanai. Izņēmuma kārtā, neskarot tiesiskās
sekas, kas ir vispārīgai neiekļaušanai šīs direktīvas darbības jomā, uz
koncesijām, kas definētas 8. panta 1. punktā, būtu jāattiecas
pienākumam publicēt paziņojumu par koncesijas piešķiršanu — ar nolūku
nodrošināt pietiekamu pārredzamību, ja vien šādas pārredzamības nosacījumi nav
noteikti nozares tiesību aktos. (14)
Ir atbilstīgi neiekļaut konkrētas pakalpojumu un
būvju koncesijas, kuru slēgšanas tiesības ir piešķirtas saistītam uzņēmumam,
kam galvenā darbība ir šādu pakalpojumu vai būvdarbu nodrošināšana grupai, kurā
tas ietilpst, nevis minēto darbību piedāvāšana tirgū. Tāpat ir atbilstīgi
neiekļaut arī konkrētas pakalpojumu un būvju koncesijas, kuru slēgšanas
tiesības līgumslēdzējs ir piešķīris kopuzņēmumam, ko veido vairāki
līgumslēdzēji ar nolūku veikt darbības, uz kurām attiecas šī direktīva, un kā
sastāvā ir iekļauts minētais subjekts. Ieteicams tomēr nodrošināt, ka šāda
neiekļaušana nerada konkurences izkropļojumus par labu uzņēmumiem vai
kopuzņēmumiem, kas ir saistīti ar līgumslēdzējiem; ir atbilstīgi paredzēt
piemērotu noteikumu kopumu, jo īpaši attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem
ierobežojumiem, kurus ievērojot uzņēmumi var iegūt savu apgrozījuma daļu no
tirgus un kurus pārsniedzot tie zaudētu iespēju iegūt koncesijas tiesības bez
iepirkuma izsludināšanas, kā arī attiecībā uz kopuzņēmumu sastāvu un šādu
kopuzņēmumu un to līgumslēdzēju savstarpējās saiknes stabilitāti, kuri ir
kopuzņēmumu sastāvā. (15)
Šī direktīva nebūtu jāpiemēro koncesijām, kuras
piešķir līgumslēdzēji un kuras paredzētas, lai atļautu III pielikumā
minētās darbības veikšanu, ja dalībvalstī, kurā šo darbību īsteno, šī darbība
ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota, kā
noteikts saskaņā ar šim mērķim paredzētu procedūru atbilstīgi Direktīvas
[pašreizējā Direktīva 2004/17/EK] 27. un 28. pantam. Šai
procedūrai būtu jārada attiecīgajiem subjektiem tiesiskā noteiktība, kā arī
atbilstīgs lēmumu pieņemšanas process, īsā laikā nodrošinot Savienības tiesību
vienādu piemērošanu šajā jomā. (16)
Šī direktīva neattiecas uz koncesiju piešķiršanu,
ko starptautiskas organizācijas īsteno savā vārdā un par saviem līdzekļiem.
Tomēr ir jāpaskaidro, kādā mērā šī direktīva būtu jāpiemēro koncesijām, ko
reglamentē konkrēti starptautiskie noteikumi. (17)
Pastāv būtiska tiesiskā nenoteiktība attiecībā uz
to, cik lielā mērā koncesiju piešķiršanas noteikumiem būtu jāattiecas uz
sadarbību starp publiskā sektora iestādēm. Dalībvalstis un pat līgumslēdzējas
iestādes vai daži līgumslēdzēji atšķirīgi interpretē attiecīgo Eiropas
Savienības Tiesas judikatūru. Tāpēc nepieciešams precizēt, kuros gadījumos
starp šādām līgumslēdzējām iestādēm noslēgtajiem koncesiju līgumiem nepiemēro
koncesiju piešķiršanas noteikumus. Šāda precizējuma pamatā būtu jābūt
principiem, kas noteikti attiecīgajā Tiesas judikatūrā. Tas, ka abas vienošanās
puses pašas ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji saskaņā ar
4. panta 1. punkta 1. apakšpunktu, pats par sevi neizslēdz
koncesijas piešķiršanas noteikumu piemērošanu. Tomēr koncesiju piešķiršanas
noteikumu piemērošana nedrīkstētu kavēt publiskā sektora iestāžu rīcības
brīvību izlemt, kā organizēt savu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu īstenošanu.
Tāpēc koncesijas, kuras piešķir kontrolētām struktūrām, vai sadarbība
iesaistīto līgumslēdzēju iestāžu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu kopīgai
īstenošanai, būtu jāatbrīvo no noteikumu piemērošanas, ja ir izpildīti šajā
direktīvā izklāstītie nosacījumi. Šai direktīvai būtu jātiecas nodrošināt, ka
neviena atbrīvota publiskā sektora iestāžu savstarpējā sadarbība nerada
konkurences izkropļojumus attiecībā pret privātiem ekonomikas dalībniekiem.
Tāpat līgumslēdzējas iestādes piedalīšanās procedūrā par publiska līguma
slēgšanas tiesību iegūšanu pretendenta statusā nedrīkstētu radīt nekādus
konkurences izkropļojumus. (18)
Lai nodrošinātu tādu būves un pakalpojumu koncesiju
atbilstīgu izsludināšanu, kas pārsniedz konkrētu vērtību un ko piešķir
līgumslēdzēji un līgumslēdzējas iestādes, pirms šādu līgumu slēgšanas tiesību
piešķiršanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu obligāti
jāpublicē paziņojums par koncesiju. Robežvērtībām būtu jāatspoguļo skaidra
pārrobežu interese par koncesijām no tādu ekonomikas dalībnieku puses, kas
atrodas citās dalībvalstīs. Lai aprēķinātu pakalpojumu koncesijas vērtību,
jāņem vērā visu to pakalpojumu paredzamā vērtība, kurus sniegs koncesionārs, no
potenciālā pretendenta viedokļa. (19)
Ņemot vērā kaitējošo ietekmi uz konkurenci,
koncesiju piešķiršana bez iepriekšējas publikācijas būtu jāatļauj tikai
ārkārtas izņēmuma apstākļos. Šāds izņēmums būtu jāattiecina tikai uz tiem
gadījumiem, kad jau no paša sākuma ir skaidrs, ka publicēšana nenodrošinātu
lielāku konkurenci, īpaši tāpēc, ka, objektīvi vērtējot, tikai viens ekonomikas
dalībnieks spēj izpildīt konkrēto koncesiju. Tikai objektīva ekskluzivitātes
situācija var pamatot koncesijas piešķiršanu ekonomikas dalībniekam bez
publicēšanas, ja ekskluzivitātes situāciju nav radījusi līgumslēdzēja iestāde
pati vai līgumslēdzējs pats turpmākās piešķiršanas procedūras nolūkos un ja nav
atbilstīgu aizstājēju, kuru pieejamība būtu rūpīgi jāizvērtē. (20)
Komisijas veiktās tā saucamo prioritāro un
neprioritāro pakalpojumu („A” un „B” pakalpojumu) pārskatīšanas rezultāti
liecina, ka vairs nav pamatoti iepirkuma tiesību aktus pilnībā piemērot tikai
ierobežotai pakalpojumu grupai. Rezultātā šī direktīva būtu jāpiemēro vairākiem
pakalpojumiem (piemēram, sabiedriskās ēdināšanas un ūdens sadales
pakalpojumiem), kuros ir apliecinājies pārrobežu tirdzniecības potenciāls. (21)
Ņemot vērā rezultātus, kas gūti Komisijas veiktā
novērtējumā par publiskā iepirkuma noteikumu reformu, būtu atbilstīgi no šīs
direktīvas pilnīgas piemērošanas izslēgt tikai tos pakalpojumus, kam ir
ierobežota pārrobežu dimensija, proti, tā sauktos pakalpojumus cilvēkam,
piemēram, konkrētus sociālos, veselības aprūpes un izglītības pakalpojumus. Šos
pakalpojumus sniedz konkrētā kontekstā, kas būtiski atšķiras dažādās
dalībvalstīs atšķirīgu kultūras tradīciju dēļ. Tāpēc būtu jāizstrādā īpašs
režīms šādu pakalpojumu koncesijām, kurā ņem vērā to, ka šo pakalpojumu
regulējums ir jauns. Pienākums publicēt iepriekšēju informatīvu paziņojumu un
koncesijas piešķiršanas paziņojumu par visām koncesijām, kuru vērtība ir
vienāda ar šajā direktīvā noteiktajām robežvērtībām vai lielāka par to, ir
pietiekams, lai potenciālajiem pretendentiem nodrošinātu informāciju par
uzņēmējdarbības iespējām, kā arī visām ieinteresētajām personām — par piešķirto
līgumu skaitu un veidu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāievieš atbilstīgas
procedūras šādu pakalpojumu koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai,
nodrošinot pilnīgu atbilstību pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes
principiem attiecībā pret ekonomikas dalībniekiem un ļaujot līgumslēdzējām
iestādēm un līgumslēdzējiem ņemt vērā attiecīgo pakalpojumu specifiku.
Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var
ņemt vērā nepieciešamību nodrošināt pakalpojumu kvalitāti, nepārtrauktību,
pieejamību un vispusību, dažādu kategoriju lietotāju īpašās vajadzības, lietotāju
iesaistīšanos un iespējas, ka arī inovācijas. (22)
Ņemot vērā kultūras konteksta nozīmi un šo
pakalpojumu jutīgumu, būtu jānodrošina plaša rīcības brīvība dalībvalstīm
organizēt pakalpojumu sniedzēju izvēli tā, kā tās uzskata par atbilstīgu. Šīs
direktīvas noteikumi neliedz dalībvalstīm pakalpojumu sniedzēju izvēlei
piemērot īpašus kvalitātes kritērijus, piemēram, kritērijus, kas noteikti
Sociālās aizsardzības komitejas brīvprātīgajā Eiropas kvalitātes sistēmā
sociālo pakalpojumu jomā. Dalībvalstīm un/vai līgumslēdzējām iestādēm ir
rīcības brīvība sniegt šos pakalpojumus pašām vai organizēt sociālos
pakalpojumus tā, ka to sniegšana nav saistīta ar koncesiju līgumu slēgšanu,
piemēram, finansējot šādus pakalpojumus vai piešķirot licences vai atļaujas
visiem ekonomikas dalībniekiem, kas atbilst nosacījumiem, kurus iepriekš
noteikusi līgumslēdzēja iestāde, nenosakot nekādus ierobežojumus vai kvotas, ar
nosacījumu, ka šāda sistēma nodrošina pietiekamu izsludināšanu un atbilst
pārredzamības un nediskriminācijas principiem. (23)
Lai visi ieinteresētie ekonomikas dalībnieki varētu
iesniegt dalības pieteikumus un piedāvājumus, būtu jāpiemēro pienākums
līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem ievērot šādu pieteikumu saņemšanai
noteikto minimālo termiņu. (24)
Samērīgu, nediskriminējošu un objektīvu atlases
kritēriju izvēle un to piemērošana ekonomikas dalībniekiem ir izšķirīga, lai
ekonomikas dalībniekiem nodrošinātu efektīvu piekļuvi saimnieciskajām iespējām,
kas saistītas ar koncesijām. Lai būtu iespējama mazo un vidējo uzņēmumu dalība,
īpaši izšķirīga var būt iespēja kandidātam paļauties uz citu subjektu spējām.
Tāpēc ir atbilstīgi noteikt, ka atlases kritērijiem būtu jāattiecas tikai uz
ekonomikas dalībnieku tehniskajām, finansiālajām un saimnieciskajām iespējām,
ka tie būtu jāizziņo paziņojumā par koncesiju un ka tie nevar kavēt ekonomikas
dalībnieku paļauties uz citu subjektu spējām, neraugoties uz to, kāds ir
ekonomikas dalībnieku un šo subjektu attiecību juridiskais raksturs, ja
subjekts līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam pierāda, ka tā rīcībā būs
nepieciešamie resursi. (25)
Lai nodrošinātu pārredzamību un vienlīdzīgu
attieksmi, koncesiju piešķiršanas kritērijiem būtu vienmēr jāatbilst dažiem
vispārējiem standartiem. Šie standarti būtu iepriekš jāatklāj visiem potenciālajiem
pretendentiem, tiem būtu jābūt saistītiem ar līguma priekšmetu, un tiem nebūtu
jānodrošina līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam neierobežota izvēles
brīvība. Šiem kritērijiem būtu jānodrošina efektīvas konkurences iespēja, un
tie būtu jāpapildina ar prasībām, kas ļauj efektīvi pārbaudīt pretendentu
sniegto informāciju. Lai nodrošinātu atbilstību šiem standartiem, vienlaikus
uzlabojot tiesisko noteiktību, dalībvalstis var paredzēt izmantot kritēriju
„saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums”. (26)
Ja līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji izvēlas
piešķirt koncesiju saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam, tiem jānosaka
ekonomiskie un kvalitātes kritēriji, uz kuru pamata tie novērtēs piedāvājumus
ar mērķi noteikt, kurš piedāvājums piedāvā vislabāko rezultātu par maksājamo
cenu. Šo kritēriju noteikšana ir atkarīga no koncesijas priekšmeta, jo šiem
kritērijiem būtu jāļauj novērtēt katrā piedāvājumā piedāvāto izpildes līmeni,
ņemot vērā koncesijas priekšmetu, kā noteikts tehniskajās specifikācijās, un novērtēt
katra piedāvājuma piedāvātā rezultāta un maksājamās cenas attiecību. (27)
Koncesijas parasti ir sarežģītas ilgtermiņa
vienošanās, ar kurām darbuzņēmējs uzņemas atbildību un riskus, ko tradicionāli
uzņemas līgumslēdzējas iestādes — un kas parasti ietilpst to kompetences jomā —
un līgumslēdzēji. Šā iemesla dēļ līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem
būtu jāsaglabā zināma elastība piešķiršanas procesa organizēšanā, ietverot arī
iespēju sarunās ar kandidātiem apspriest līguma saturu. Tomēr, lai nodrošinātu
vienlīdzīgu attieksmi un pārredzamību visos piešķiršanas procedūras posmos, ir
atbilstīgi paredzēt konkrētas prasības attiecībā uz piešķiršanas procesa
struktūru, arī sarunām, informācijas izplatīšanu un rakstiski dokumentētas
informācijas pieejamību. Tāpat arī būtu jānodrošina paziņojumā par koncesiju
minēto sākotnējo noteikumu ievērošana, lai novērstu netaisnīgu attieksmi pret
potenciālajiem kandidātiem. (28)
Tehniskajām specifikācijām, kuras izstrādā
līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, jānodrošina koncesijas piešķiršanas
atvērtība konkurencei. Šajā nolūkā jābūt iespējai iesniegt piedāvājumus, kas
atspoguļo tehnisko risinājumu daudzveidību, lai iegūtu pietiekamu konkurences
līmeni. Tādēļ tehniskās specifikācijas būtu jāizstrādā tā, lai izvairītos no konkurences
mākslīgas sašaurināšanas, ko izraisa prasības, kas dod priekšroku konkrētam
ekonomikas dalībniekam, atspoguļojot to piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu
svarīgākos raksturlielumus, kurus parasti piedāvā minētais ekonomikas
dalībnieks. Tehniskās specifikācijas, kurās nosaka funkcionālās un darbības
prasības, parasti ļauj sasniegt minēto mērķi labākā iespējamā veidā un sekmē
inovāciju. Ja atsaucas uz Eiropas standartu vai — ja tāda
nav — uz valsts standartu, līgumslēdzējām iestādēm vai
līgumslēdzējiem būtu jāņem vērā piedāvājumi, kuru pamatā ir līdzvērtīgi
pasākumi. Lai apliecinātu līdzvērtību, pretendentiem var prasīt nodrošināt
trešo personu apstiprinātas liecības, tomēr būtu jāpieļauj arī citi atbilstīgi
apliecinājumi, piemēram, būtu jāatļauj arī ražotāja tehniskā dokumentācija, ja
attiecīgais ekonomikas dalībnieks nevar piekļūt šādiem sertifikātiem vai testu
ziņojumiem vai ja viņam nav iespējas tos saņemt attiecīgajos termiņos. (29)
Turklāt tehniskajās specifikācijās un piešķiršanas
kritērijos līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem būtu jābūt iespējai
atsaukties uz konkrētu ražošanas procesu, pakalpojumu sniegšanas konkrētu veidu
vai konkrētu procesu jebkurā citā preces vai pakalpojuma aprites cikla posmā,
ar nosacījumu, ka tie ir saistīti ar koncesijas priekšmetu. Lai koncesiju
piešķiršanā labāk integrētu sociālos apsvērumus, iepirkumu rīkotājiem var
atļaut piešķiršanas kritērijos iekļaut raksturlielumus, kas saistīti ar darba
apstākļiem. Tomēr, ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji izmanto saimnieciski
visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju, šādi kritēriji var būt saistīti tikai ar
to personu darba apstākļiem, kuras tieši piedalās attiecīgajā ražošanas vai
pakalpojuma sniegšanas procesā. Minētie raksturlielumi var attiekties tikai uz
ražošanas procesā iesaistīto darbinieku veselības aizsardzību vai var būt
paredzēti tam, lai veicinātu nelabvēlīgā stāvoklī nonākušu un mazaizsargātām
sabiedrības grupām piederīgu personu, arī personu ar invaliditāti, sociālo
integrēšanu, iesaistot tās līguma izpildē. Šādā gadījumā visiem piešķiršanas
kritērijiem, kas ietver minētos raksturlielumus, jebkurā gadījumā būtu jābūt
tikai tādiem, kam ir tūlītēja ietekme uz darbiniekiem viņu darba vidē. Tie būtu
jāpiemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra
Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas
jomā[10]
un tādā veidā, kas nerada tiešu vai netiešu diskrimināciju pret ekonomikas
dalībniekiem no citām dalībvalstīm vai trešām valstīm, kas ir nolīguma vai tādu
brīvās tirdzniecības nolīgumu puses, kuros Savienība ir viena no pusēm.
Līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem būtu jābūt arī iespējai — arī tad,
ja tie izmanto saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju, — kā
piešķiršanas kritēriju izmantot tā personāla organizāciju, kvalifikāciju un
pieredzi, kas norīkots attiecīgās koncesijas izpildei, jo tas var ietekmēt
koncesijas izpildes kvalitāti un rezultātā arī piedāvājuma saimniecisko
vērtību. (30)
Elektroniskie informācijas un saziņas līdzekļi var
būtiski atvieglot līgumu publicēšanu un palielināt koncesiju piešķiršanas
procesu efektivitāti un pārredzamību. Koncesiju piešķiršanas procedūrās tiem
būtu jākļūst par saziņas un informācijas apmaiņas standarta līdzekļiem.
Elektronisko saziņas līdzekļu izmantošana arī palīdz ietaupīt laiku. Tādēļ būtu
jāparedz minimālo laikposmu samazināšana elektronisko saziņas līdzekļu
izmantošanas gadījumā, tomēr tas jādara ar nosacījumu, ka šie laikposmi atbilst
konkrētajam informācijas nosūtīšanas veidam, kas noteikts Savienības līmenī. Turklāt
elektroniskie informācijas un saziņas līdzekļi, kas ietver atbilstošas
funkcijas, var dot iespēju līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem novērst,
konstatēt un labot kļūdas, kas rodas iepirkuma procedūru gaitā. (31)
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji no dažādām
dalībvalstīm var būt ieinteresēti sadarbībā un publisku koncesiju kopīgā
piešķiršanā, lai gūtu maksimālu labumu no iekšējā tirgus potenciāla, kas
nodrošina apjomradītus ietaupījumus un riska un ieguvumu dalīšanu, īpaši tāpēc,
ka inovatīvi projekti ir saistīti ar lielāku risku, nekā to saprātīgi var
uzņemties viena līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs. Tāpēc, lai sekmētu
pārrobežu koncesiju kopīgas piešķiršanas uzsākšanu, būtu jāparedz jauni
noteikumi par pārrobežu kopējām koncesijām, kuri nosaka piemērojamos tiesību
aktus. Turklāt līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji no dažādām valstīm var
dibināt kopējus tiesību subjektus saskaņā ar kādas valsts vai Savienības
tiesību aktiem. Šādai kopējās koncesiju piešķiršanas formai būtu jāparedz īpaši
noteikumi. (32)
Koncesijas izpildes laikā būtu piemērojami spēkā
esošie Eiropas Savienības un valsts tiesību akti, noteikumi un koplīgumi par
nodarbinātības nosacījumiem un darba drošību ar nosacījumu, ka šie noteikumi un
to piemērošana atbilst Savienības tiesību aktiem. Pārrobežu situācijās, kad
vienas dalībvalsts darba ņēmēji sniedz pakalpojumus citā dalībvalstī, lai
izpildītu koncesiju, Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada
16. decembra Direktīvā 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā
pakalpojumu sniegšanas jomā[11]
ir paredzēti obligātie nosacījumi, kas uzņēmējvalstī ir jāievēro attiecībās ar
norīkoto darba ņēmēju. (33)
Koncesijas nebūtu jāpiešķir ekonomikas
dalībniekiem, kas ir līdzdarbojušies noziedzīgā organizācijā vai ir atzīti par
vainīgiem korupcijā, krāpšanā, kura kaitē Savienības finansiālajām interesēm,
vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā. Nodokļu nemaksāšana vai sociālā
nodrošinājuma iemaksu neveikšana būtu jāsoda arī ar obligātu izslēgšanu
Savienības līmenī. Turklāt būtu jādod iespēja līgumslēdzējām iestādēm un
līgumslēdzējiem izslēgt kandidātus vai pretendentus, kas pieļāvuši tādu
Savienības vai valsts tiesību aktu nopietnus pārkāpumus, kuru mērķis ir
aizsargāt sabiedrības intereses atbilstīgi Līgumam, vai ja ekonomikas
dalībniekam ir konstatēti būtiski vai pastāvīgi trūkumi saistībā ar
iepriekšējas līdzīgas koncesijas vai koncesiju izpildi, ja šī koncesija vai
koncesijas bija noslēgtas ar to pašu līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju. (34)
Ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru,
ir jāpaskaidro nosacījumi, kuri rada nepieciešamību pēc jaunas piešķiršanas
procedūras gadījumā, ja koncesijas izpildes laikā rodas grozījumi. Jauna
piešķiršanas procedūra ir vajadzīga tad, ja sākotnējā koncesijā tiek ieviestas
būtiskas izmaiņas, kas norāda uz pušu vēlmi atkārtoti veikt sarunas par minētās
koncesijas būtiskiem noteikumiem vai nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz
gadījumiem, ja grozītie nosacījumi būtu ietekmējuši procedūras rezultātu, ja
būtu bijuši spēkā sākotnējās procedūras laikā. Koncesijas termiņa ārkārtas vai
pagaidu pagarinājums, kura vienīgais mērķis ir nodrošināt pakalpojuma
sniegšanas nepārtrauktību līdz jaunas koncesijas piešķiršanai, parasti nebūtu
jāuzskata par būtiskām izmaiņām sākotnējā koncesijā. (35)
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var
saskarties ar ārējiem apstākļiem, ko tie nevarēja paredzēt, piešķirot
koncesiju. Šādā gadījumā ir vajadzīga zināma elastība, lai pielāgotu koncesiju
šiem apstākļiem, neīstenojot jaunu piešķiršanas procedūru. Apstākļi, ko rūpīga līgumslēdzēja
iestāde vai līgumslēdzējs nevarēja paredzēt, ir apstākļi, kuri bija
neparedzami, neraugoties uz to, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ir
ar pienācīgu rūpību sagatavojuši sākotnējo piešķiršanas procedūru, ņemot vērā
tiem pieejamos līdzekļus, konkrētā projekta iezīmes un raksturlielumus, labu
praksi attiecīgajā jomā un nepieciešamību nodrošināt atbilstīgu saistību starp
piešķiršanas sagatavošanā izmantotajiem resursiem un tās prognozējamo vērtību.
Tomēr to nevar piemērot gadījumos, kad grozījumi izraisa visa iepirkuma iezīmju
izmaiņas, piemēram, aizstājot iepērkamos būvdarbus, piegādes vai pakalpojumus
ar kaut ko atšķirīgu vai būtiski mainot iepirkumu, jo šādā situācijā var
pieņemt hipotētisku ietekmi uz rezultātu. (36)
Saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības
principiem izraudzītais pretendents nebūtu jāaizstāj ar citu ekonomikas
dalībnieku, ja par koncesiju netiek rīkota atkārtota piešķiršanas procedūra.
Tomēr izraudzītais pretendents, kas pilda koncesiju, var saskarties ar konkrētām
strukturālām izmaiņām koncesijas izpildes laikā, piemēram, iekšēju
reorganizāciju, apvienošanu, iegādi vai maksātnespēju, vai to var aizstāt,
pamatojoties uz līguma klauzulu, kura ir zināma visiem pretendentiem un kura ir
saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principiem. Šādas
strukturālas izmaiņas nedrīkstētu automātiski nozīmēt, ka ir vajadzīgas jaunas
piešķiršanas procedūras visiem līgumiem, ko pilda minētais uzņēmums. (37)
Līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem pašā
koncesijas līgumā būtu jābūt iespējai paredzēt koncesijas izmaiņas, ietverot
pārskatīšanas klauzulas, bet šādām klauzulām nebūtu tiem jāpiešķir neierobežota
rīcības brīvība. Tāpēc šajā direktīvā būtu jānosaka, cik lielā mērā var
paredzēt izmaiņas sākotnējā koncesijā. (38)
Lai ņemtu vērā straujo tehnisko, ekonomisko un
regulējuma attīstību, Komisija būtu jāpilnvaro saskaņā ar Līguma
290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz vairākiem šīs direktīvas nebūtiskiem
elementiem. Faktiski elektroniskās saņemšanas
ierīču tehniskie dati un raksturlielumi būtu jāatjaunina atbilstīgi
tehnoloģijas attīstībai un administratīvajām vajadzībām; Komisija arī
jāpilnvaro izstrādāt obligātus tehniskos standartus attiecībā uz elektronisko
saziņu, lai nodrošinātu tehnisko formātu, procesu un ziņu nosūtīšanas sadarbspēju
tādu iepirkuma procedūru ietvaros, kuras īsteno, izmantojot elektroniskos
saziņas līdzekļus, ņemot vērā tehnoloģijas attīstību un administratīvās
vajadzības. Turklāt saraksts ar Savienības tiesību aktiem, kuros paredzētas
kopējas metodikas aprites cikla izmaksu aprēķināšanai, būtu ātri jāpielāgo, lai
ietvertu pasākumus, kas pieņemti konkrētās nozarēs. Lai apmierinātu šīs
vajadzības, Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt sarakstu ar tiesību aktiem,
tostarp aprites cikla metodes. (39)
Lai koncesiju piešķiršanas procedūru laikā
nodrošinātu kandidātu un pretendentu atbilstīgu tiesisko aizsardzību, kā arī
lai nodrošinātu šīs direktīvas noteikumu un Līguma principu efektīvu ieviešanu,
pakalpojumu koncesijām un būves koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzējas iestādes
un līgumslēdzēji, būtu jāpiemēro arī Padomes Direktīva 89/665/EEK par to
normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas
procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām[12], un Padomes Direktīva
92/13/EEK, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā
piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro
subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un
telekomunikāciju nozarē[13].
Direktīvā 89/665/EEK un Direktīvā 92/13/EEK būtu jāizdara attiecīgi
grozījumi. (40)
Personas datu apstrādei saskaņā ar šo direktīvu
būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi
un šādu datu brīvu apriti[14]. (41)
Savienības tiesību akti publiskā iepirkuma jomā
liek dalībvalstīm konsekventi un sistemātiski uzraudzīt šo aktu īstenošanu un
darbību, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvu un vienveidīgu
piemērošanu. Tāpēc, ja dalībvalsts uzliek atsevišķai valsts iestādei atbildību
par iepirkuma uzraudzību, īstenošanu un kontroli, minētajai iestādei var būt
tāda pati atbildība attiecībā uz koncesijām. Atsevišķai iestādei ar
visaptverošiem uzdevumiem būtu jānodrošina pārskats par galvenajiem īstenošanas
sarežģījumiem un būtu jāierosina atbilstīgi strukturālu problēmu novēršanas
pasākumi. Minētā iestāde var nodrošināt arī tūlītēju atgriezenisko saiti par
politikas darbību un par iespējamiem trūkumiem valstu tiesību aktos un praksē, tādējādi
veicinot risinājumu ātru noteikšanu un koncesiju piešķiršanas procedūru
uzlabojumus. (42)
Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot
sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem.
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas
Parlamentam un Padomei. (43)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas
īstenošanai, jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz
IV–VI pielikumā minēto paziņojumu sagatavošanas un nosūtīšanas un datu
nosūtīšanas un publicēšanas procedūru, un robežvērtību grozīšanu. Minētās
pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[15]. Lai pieņemtu minētos
īstenošanas aktus, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, jo tie nerada nedz
finansiālu ietekmi, nedz ietekmē no šīs direktīvas izrietošo saistību būtību un
darbības jomu. Gluži pretēji — minētajiem aktiem ir raksturīgs tikai
administratīvs mērķis, un tie atvieglo direktīvā paredzēto noteikumu
piemērošanu. (44)
Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas [datums] kopīgo
politisko deklarāciju par skaidrojošajiem dokumentiem dalībvalstis ir apņēmušās
pamatotos gadījumos iesniegt paziņojumu par transponēšanas pasākumiem kopā ar
vienu vai vairākiem dokumentiem, kas skaidro savstarpējo saikni starp
direktīvas elementiem un valstu pieņemto transponēšanas instrumentu
atbilstošajām daļām. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs šādu dokumentu
nosūtīšanu uzskata par pamatotu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. Direktīva par
koncesijām Satura rādītājs I SADAĻA. Definīcijas, vispārīgie
principi un darbības joma I NODAĻA. Definīcijas, vispārīgie
principi un darbības joma I IEDAĻA. Definīcijas
un DARBĪBAS joma 1. pants. Priekšmets un darbības joma 2. pants. Definīcijas 3. pants. Līgumslēdzējas iestādes 4. pants. Līgumslēdzēji 5. pants. Robežvērtības 6. pants. Koncesiju paredzamās vērtības
aprēķināšanas metodes 7. pants. Vispārīgi principi II IEDAĻA. Izņēmumi 8. pants. Izņēmumi, kas piemērojami
koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji 9. pants. Īpaši izņēmumi elektronisko sakaru
jomā 10. pants. Izņēmumi, kas piemērojami
koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzēji 11. pants. Koncesijas, kas piešķirtas
saistītam uzņēmumam 12. pants. Koncesijas, kas piešķirtas
kopuzņēmumam vai līgumslēdzējam, kurš ir kopuzņēmuma daļa 13. pants. Līgumslēdzēju īstenota
informācijas paziņošana 14. pants. Izņēmumi, ko piemēro darbībām,
kuras ir tieši pakļautas konkurencei 15. pants. Publiskā sektora iestāžu
attiecības III IEDAĻA. Vispārīgie
noteikumi 16. pants. Koncesijas darbības laiks 17. pants. Sociālie un citi īpaši pakalpojumi
18. pants. Jauktas koncesijas 19. pants. Koncesijas, kas attiecas uz
vairākām darbībām IV IEDAĻA. Īpašas
situācijas 20. pants. Privileģēto tiesību koncesijas 21. pants. Pētniecības un izstrādes
pakalpojumi II NODAĻA. Principi 22. pants. Ekonomikas dalībnieki 23. pants. Nomenklatūras 24. pants. Konfidencialitāte 25. pants. Noteikumi attiecībā uz saziņu II SADAĻA. KONCESIJU PIEŠĶIRŠANAS
NOTEIKUMI I NODAĻA. Publicēšana un pārredzamība 26. pants. Paziņojumi par koncesijām 27. pants. Paziņojumi par koncesiju
piešķiršanu 28. pants. Paziņojumu publicēšanas veidlapas
un kārtība 29. pants. Publicēšana attiecīgajā valstī 30. pants. Koncesijas dokumentu elektroniskā
pieejamība II NODAĻA. Procedūras norise I IEDAĻA. KOPĒJĀS KONCESIJAS, TERMIŅI UN
TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS 31. pants. Kopējās koncesijas starp
līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem no dažādām dalībvalstīm 32. pants. Tehniskās specifikācijas 33. pants. Testa ziņojumi, sertifikācija un
citi pierādījumi II IEDAĻA. Dalībnieku
atlase un koncesiju piešķiršana 34. pants. Vispārīgi principi 35. pants. Procedurālās garantijas 36. pants. Kandidātu atlase un kvalifikācijas
novērtēšana 37. pants. Termiņu noteikšana 38. pants. Koncesijas pieteikumu iesniegšanas
termiņi 39. pants. Koncesiju piešķiršanas kritēriji 40. pants. Aprites cikla izmaksas III SADAĻA. KONCESIJU IZPILDES
NOTEIKUMI 41. pants. Apakšuzņēmuma līgumi 42. pants. Koncesiju grozījumi to darbības
laikā 43. pants. Koncesiju izbeigšana IV SADAĻA. GROZĪJUMI DIREKTĪVĀ
89/665/EEK UN DIREKTĪVĀ 92/13/EEK 44. pants. Grozījumi Direktīvā 89/665/EEK 45. pants. Grozījumi Direktīvā 92/13/EEK V SADAĻA. DELEĢĒTĀS PILNVARAS,
ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 46. pants. Deleģēšanas īstenošana 47. pants. Steidzamības procedūra 48. pants. Komiteju procedūra 49. pants. Transponēšana 50. pants. Pārejas posma noteikumi 51. pants. Pārskatīšana 52. pants. Stāšanās spēkā 53. pants. Adresāti PIELIKUMI I PIELIKUMS.
2. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTO DARBĪBU SARAKSTS II PIELIKUMS.
40. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTO SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU SARAKSTS III PIELIKUMS.
DARBĪBAS, KO ĪSTENO LĪGUMSLĒDZĒJI, KĀ MINĒTS 4. PANTĀ IV PIELIKUMS.
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJĀM V PIELIKUMS.
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU VI PIELIKUMS.
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR TĀDU KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU, KURAS
ATTIECAS UZ SOCIĀLAJIEM UN CITIEM ĪPAŠIEM PAKALPOJUMIEM (27. PANTA
1. PUNKTS) VII PIELIKUMS.
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJAS GROZĪJUMIEM TĀS DARBĪBAS
LAIKĀ SASKAŅĀ AR 42. PANTU VIII PIELIKUMS.
DAŽU TEHNISKO SPECIFIKĀCIJU DEFINĪCIJAS IX PIELIKUMS.
NORĀDĪJUMI PAR PUBLICĒŠANU X PIELIKUMS.
17. PANTĀ MINĒTIE PAKALPOJUMI XI PIELIKUMS. 4. PANTA 3. PUNKTĀ b) APAKŠPUNKTĀ
MINĒTO SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU SARAKSTS XII PIELIKUMS.
PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ PIEDĀVĀJUMU UN PIETEIKUMU ELEKTRONISKĀS
SAŅEMŠANAS IERĪCĒM XIII PIELIKUMS.
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ IEPRIEKŠĒJOS INFORMATĪVOS PAZIŅOJUMOS PAR
KONCESIJĀM, KURAS ATTIECAS UZ SOCIĀLAJIEM UN CITIEM ĪPAŠIEM PAKALPOJUMIEM
I SADAĻA
Definīcijas, vispārīgie principi un
darbības joma I NODAĻA
Definīcijas, vispārīgie principi un darbības joma I IEDAĻA
Definīcijas un darbības joma 1. pants
Priekšmets un darbības joma 1.
Šajā direktīvā ir paredzēti noteikumi par
līgumslēdzēju iestāžu un līgumslēdzēju rīkoto iepirkumu procedūrām attiecībā uz
koncesijām, kuru paredzamā vērtība nav mazāka par 5. pantā noteiktajām
robežvērtībām. 2.
Šo direktīvu piemēro būvdarbu vai pakalpojumu
iegādēm, tostarp tādu piegāžu iegādei, kas ir atbilstīgas koncesijas
priekšmetam, no ekonomikas dalībniekiem, kurus izraudzījušās: a) līgumslēdzējas iestādes neatkarīgi no
tā, vai būvdarbi vai pakalpojumi, arī saistītās piegādes, ir paredzēti
sabiedriskiem mērķiem vai ne; b) vai kurus izraudzījušies līgumslēdzēji ar
nosacījumu, ka būvdarbi vai pakalpojumi, arī saistītās piegādes, ir paredzēti,
lai īstenotu kādu no III pielikumā minētajām darbībām. 2. pants
Definīcijas 1.
Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: (1)
„koncesijas” ir publiskas būves koncesijas, būves
koncesijas vai pakalpojumu koncesijas; (2)
„publiska būves koncesija” ir līgums, kas
finansiālās interesēs rakstiski noslēgts starp vienu vai vairākiem ekonomikas
dalībniekiem un vienu vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm un kura priekšmets
ir būvdarbu izpilde, ja atlīdzība par veicamajiem būvdarbiem ir vai nu tikai
tiesības ekspluatēt būvi, uz ko attiecas līgums, vai arī minētās tiesības kopā
ar samaksu; (3)
„rakstisks” vai „rakstiski” nozīmē vārdu vai ciparu
kopumu, ko var izlasīt, reproducēt un pēc tam nosūtīt; tas var ietvert
informāciju, kas pārraidīta un saglabāta, izmantojot elektroniskos saziņas
līdzekļus; (4)
„būves koncesija” ir līgums, kas finansiālās
interesēs rakstiski noslēgts starp vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem
un vienu vai vairākiem līgumslēdzējiem un kura priekšmets ir būvdarbu izpilde,
ja atlīdzība par veicamajiem būvdarbiem ir vai nu tikai tiesības ekspluatēt
būvi, uz ko attiecas līgums, vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu; (5)
„būvdarbu izpilde” ir ar kādu no I pielikumā
minētajām darbībām saistītu būvdarbu vai būves realizācija vai arī šo būvdarbu
vai būves projektēšana un realizācija, vai būves realizācija ar jebkādiem
līdzekļiem atbilstīgi prasībām, ko noteikusi līgumslēdzēja iestāde, kurai ir
izšķiroša ietekme uz būves veidu vai projektu; (6)
„būve” ir vispārīgās celtniecības vai
inženiertehnisko būvdarbu kopējais iznākums, kas pats par sevi spēj pildīt kādu
saimniecisku vai tehnisku funkciju; (7)
„pakalpojumu koncesija” ir līgums, kas finansiālās
interesēs rakstiski noslēgts starp vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem
un vienu vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem un kura
priekšmets ir tādu pakalpojumu sniegšana, kas nav 2. un 4. punktā minētie
pakalpojumi, ja atlīdzība par pakalpojumu sniegšanu ir vai nu tikai tiesības
izmantot pakalpojumus, uz kuriem attiecas līgums, vai arī minētās tiesības kopā
ar samaksu; (8)
„kandidāts” ir ekonomikas dalībnieks, kas ir
izteicis vēlēšanos vai ir uzaicināts piedalīties koncesijas piešķiršanas
procedūrā; (9)
„koncesionārs” ir ekonomikas dalībnieks, kam ir
piešķirta koncesija; (10)
„ekonomikas dalībnieks” ir jebkura fiziska vai
juridiska persona vai publisko tiesību subjekts, vai šādu personu un/vai
subjektu grupa, kas tirgū piedāvā būvdarbu un/vai būvju realizāciju, preču piegādi
vai pakalpojumu sniegšanu; (11)
„pretendents” ir ekonomikas dalībnieks, kas ir
iesniedzis piedāvājumu; (12)
„elektroniskie saziņas līdzekļi” ir elektroniskais
aprīkojums tādu datu apstrādei (ieskaitot datu saspiešanu) un glabāšanai, ko
pārraida, pārsūta un saņem pa vadiem, pa radio, izmantojot optiskus līdzekļus
vai citādus elektromagnētiskos līdzekļus; (13)
„koncesijas dokumenti” ir visi dokumenti, ko
sagatavojusi vai uz ko atsaucas līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, lai
aprakstītu vai noteiktu iepirkuma vai procedūras elementus, tostarp paziņojums
par līgumu, iepriekšējs informatīvs paziņojums, ja to izmanto iepirkuma
izsludināšanai, tehniskās specifikācijas, ierosinātie līguma nosacījumi,
kandidātu un pretendentu iesniedzamo dokumentu formāti, informācija par
vispārīgi piemērojamām saistībām un visi papildu dokumenti; (14)
„aprites cikls” ir visi secīgie un/vai
savstarpēji saistītie posmi, tostarp ražošana, transportēšana, izmantošana un
apkope, kuri attiecas uz visu preces lietošanas vai būvdarbu veikšanas, vai
pakalpojuma sniegšanas gaitu, no izejvielu ieguves vai resursu ražošanas līdz
likvidēšanai, nojaukšanai un pabeigšanai. 2.
Tiesības ekspluatēt būvi vai izmantot pakalpojumus,
kā minēts 1. punkta 2., 4. un 7. apakšpunktā, nozīmē, ka
koncesionāram tiek nodots būtisks operacionālais risks. Tiek uzskatīts, ka
koncesionārs ir uzņēmies būtisko operacionālo risku, ja netiek garantēta būves
vai pakalpojumu, uz ko attiecas koncesija, ekspluatācijas laikā veikto
ieguldījumu un radušos izmaksu atgūšana. Šo saimniecisko risku var veidot: (a) risks, kas ir saistīts ar būves
izmantošanu vai pieprasījumu pēc pakalpojumu sniegšanas, vai (b) risks, kas ir saistīts ar tādas
infrastruktūras pieejamību, kuru nodrošinājis koncesionārs vai kuru izmanto
pakalpojumu sniegšanai lietotājiem. 3. pants
Līgumslēdzējas iestādes 1.
Šajā direktīvā „līgumslēdzējas iestādes” ir valsts,
reģionālās vai vietējās iestādes, publisko tiesību subjekti, vienas vai vairāku
šādu iestāžu vai vienas vai vairāku šādu publisko tiesību subjektu veidotas
apvienības, kuras nepiešķir koncesiju III pielikumā minētās darbības
īstenošanai. 2.
„Reģionālās iestādes” ir visas to administratīvo
vienību iestādes, kas ietilpst NUTS 1 un NUTS 2, kā
minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003[16]. 3.
„Vietējās iestādes” ir visas to administratīvo
vienību iestādes, kas ietilpst NUTS 3, un mazāku administratīvo
vienību iestādes, kā minēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003. 4.
„Publisko tiesību subjekti” ir visas struktūras,
kurām piemīt visi turpmāk minētie raksturlielumi: (a) tās ir nodibinātas konkrētam mērķim
apmierināt vispārējas vajadzības, kurām nav rūpnieciska vai komerciāla
rakstura; (b) tām ir juridiskas personas statuss; (c) tās galvenokārt finansē valsts,
reģionālās vai vietējās iestādes vai citi publisko tiesību subjekti; vai to
pārvaldību uzrauga minētie subjekti; vai to vadībā, valdē vai uzraudzības
padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālās vai vietējās iestādes
vai citi publisko tiesību subjekti. Pirmās daļas a) apakšpunktā minētajā nolūkā
subjektam, kas darbojas normālos tirgus apstākļos ar mērķi gūt peļņu un uzņemas
savas darbības rezultātā radušos zaudējumus, nav mērķa nodrošināt vispārējās
vajadzības, kurām nav rūpnieciska vai komerciāla rakstura. 4. pants
Līgumslēdzēji 1.
Šajā direktīvā „līgumslēdzēji” ir kāds no šiem: (1)
valsts, reģionālās vai vietējās iestādes, publisko
tiesību subjekti, vienas vai vairāku šādu iestāžu vai vienas vai vairāku šādu
publisko tiesību subjektu veidotas apvienības, kā definēts 3. panta
2.–4. punktā; (2)
publiski uzņēmumi, kā definēts šā panta
2. punktā; (3)
līgumslēdzēji, kas nav līgumslēdzējas iestādes vai
publiski uzņēmumi, kuri darbojas, pamatojoties uz īpašām vai ekskluzīvām
tiesībām, ko piešķīrusi dalībvalsts kompetentā iestāde, kad tie piešķir koncesiju kādas no
III pielikumā minētās darbības īstenošanai. 2.
„Publisks uzņēmums” ir uzņēmums, kurā
līgumslēdzējām iestādēm var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstoši
to īpašuma tiesībām uz minēto uzņēmumu, finansiālajai līdzdalībai minētajā
uzņēmumā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam. Uzskata, ka līgumslēdzējām iestādēm ir dominējoša
ietekme, ja šīs iestādes kādā uzņēmumā tieši vai netieši: (a) ir attiecīgā uzņēmuma parakstītā kapitāla
lielākās daļas turētājas; vai (b) kontrolē balsu vairākumu saistībā ar uzņēmuma
emitētajām akcijām; vai (c) var iecelt vairāk nekā pusi no uzņēmuma
vadības, valdes vai uzraudzības struktūru locekļiem. 3.
„Īpašas vai ekskluzīvas tiesības” ir tiesības, ko
piešķīrusi dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz normatīvo vai administratīvo
aktu, kura mērķis ir attiecināt III pielikumā noteiktās darbības tikai uz
vienu vai vairākiem subjektiem un kurš būtiski ietekmē citu subjektu spēju
veikt attiecīgo darbību. Tiesības, kas ir piešķirtas saskaņā ar procedūru,
kurā ir nodrošināta atbilstīga publicitāte un kurā minētās tiesības piešķīra,
pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, nav „īpašas vai ekskluzīvas tiesības”
šīs direktīvas nozīmē. Šāda procedūra ietver: (a) iepirkuma procedūras ar iepirkuma
iepriekšēju izsludināšanu saskaņā ar Direktīvu [2004/18/EK vai 2004/17/EK]
vai šo direktīvu; (b) procedūras saskaņā ar citiem
XI pielikumā uzskaitītajiem Savienības tiesību aktiem, kuras nodrošina
atbilstīgu iepriekšēju pārredzamību atļauju piešķiršanai, pamatojoties uz
objektīviem kritērijiem. Saskaņā ar 46. pantu Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu XI pielikumā sniegto Savienības
tiesību aktu sarakstu, ja minētie grozījumi ir vajadzīgi saistībā ar jaunu
Savienības tiesību aktu pieņemšanu vai šādu tiesību aktu atcelšanu. 5. pants
Robežvērtības 1.
Šo direktīvu piemēro šādām koncesijām, kuru vērtība
ir EUR 5 000 000 vai lielāka: (a) koncesijām, ko slēdz līgumslēdzēji, lai
īstenotu kādu no III pielikumā minētajām darbībām; (b) koncesijām, ko
slēdz līgumslēdzējas iestādes. 2.
Pakalpojumu koncesijām, kuru vērtība ir
EUR 2 500 000 vai lielāka, bet nepārsniedz
EUR 5 000 000, un kuras nav sociālo vai citu īpašu pakalpojumu
koncesijas, piemēro pienākumu publicēt koncesijas piešķiršanas paziņojumu atbilstīgi
27. un 28. pantam. 6. pants
Koncesiju paredzamās vērtības aprēķināšanas metodes 1.
Koncesijas paredzamās vērtības aprēķina pamatā ir
kopējā izmaksājamā summa, bez PVN, ko aprēķinājusi līgumslēdzēja iestāde vai
līgumslēdzējs, ietverot visas iespējas un visus koncesijas darbības laika pagarinājumus. 2.
Koncesijas paredzamo vērtību aprēķina kā būvdarbu
vai pakalpojumu kopuma vērtību, pat ja tas ir iegādāts saskaņā ar dažādiem
līgumiem, ja līgumi ietilpst vienotā projektā. Uz to, ka konkrēts projekts ir
vienots projekts, norāda līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja vispārējā
iepriekšējā plānošana un koncepcijas izstrāde, tas, ka dažādie iegādātie
elementi īsteno vienotu saimniecisku un tehnisku funkciju vai ka tie ir citādi
loģiski savstarpēji saistīti. Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ir
paredzējis kandidātiem vai pretendentiem piešķirt godalgas vai maksājumus, tos
ņem vērā, aprēķinot koncesijas paredzamo vērtību. 3.
Koncesijas paredzamās vērtības aprēķinam neizvēlas
metodi, kas dod iespēju izvairīties no šīs direktīvas piemērošanas. Būvdarbu
projekts vai pakalpojumu kopums netiek dalīts, lai panāktu, ka tas neietilpst
šīs direktīvas darbības jomā, ja vien to nepamato objektīvi iemesli. 4.
Šis aprēķins ir derīgs brīdī, kad tiek nosūtīts
paziņojumus par koncesiju, vai — ja šāds paziņojums nav
paredzēts — brīdī, kad līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs sāk
koncesijas piešķiršanas procedūru, it sevišķi nosakot paredzētās koncesijas
būtiskākās iezīmes. 5.
Publiskām būves koncesijām un būves koncesijām
paredzamās vērtības aprēķinā ņem vērā gan būvdarbu izmaksas, gan to piegāžu un
pakalpojumu kopējo paredzamo vērtību, ko līgumslēdzējas iestādes vai
līgumslēdzēji nodrošinās darbuzņēmējam, ar nosacījumu, ka tie ir vajadzīgi
būvdarbu izpildei. 6.
Ja ierosināto būvdarbu vai pakalpojumu iegādes
rezultātā koncesijas var piešķirt vienlaikus, tās sadalot atsevišķās daļās, ņem
vērā visu šādu daļu kopējo paredzamo vērtību. 7.
Šo direktīvu piemēro katras daļas piešķiršanai, ja
daļu kopējā vērtība ir vienāda ar 5. pantā noteikto robežvērtību vai
lielāka par to. 8.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji var
piešķirt koncesijas par atsevišķām daļām, nepiemērojot šajā direktīvā
paredzētos piešķiršanas noteikumus, ar nosacījumu, ka attiecīgās daļas
maksimālā paredzamā vērtība bez PVN nepārsniedz EUR 1 miljonu. Tomēr šādi
bez šīs direktīvas piemērošanas piešķirto daļu kopējā vērtība nepārsniedz
20 % no visu to daļu kopējās vērtības, kurās ir sadalīta ierosinātā būve
vai pakalpojumu ierosinātā iegāde. 9.
Pakalpojumu koncesiju vērtība ir paredzamā kopējā
to pakalpojumu vērtība, ko koncesionārs sniegs koncesijas darbības laikā, kas
aprēķināta saskaņā ar objektīvu metodiku, kuru norāda paziņojumā par koncesiju
vai koncesijas dokumentos. Koncesijas paredzamo vērtību aprēķina, attiecīgā
gadījumā pamatojoties uz: (a) apdrošināšanas pakalpojumiem — maksājamām
apdrošināšanas prēmijām un citiem atlīdzības veidiem; (b) banku un citiem finanšu pakalpojumiem —
maksām, komisijas maksām, procentiem un citiem atlīdzības veidiem; (c) projektēšanas pakalpojumiem — maksām,
komisijas maksām un citiem atlīdzības veidiem. 10.
Koncesiju vērtība ietver gan paredzamos ieņēmumus,
ko saņems no trešām personām, gan summas, kuras izmaksā līgumslēdzēja iestāde
vai līgumslēdzējs. 7. pants
Vispārīgi principi Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji
nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ekonomikas dalībniekiem un rīkojas
pārredzami un samērīgi. Koncesijas piešķiršanas procedūras struktūru neizstrādā
ar mērķi to izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas vai mākslīgi sašaurināt
konkurenci. II iedaļa
Izņēmumi 8. pants
Izņēmumi, kas piemērojami koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzējas iestādes un
līgumslēdzēji 1.
Šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu koncesijām,
ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs piešķir ekonomikas dalībniekam, kurš
pats ir līgumslēdzējs vai to apvienība, pamatojoties uz ekskluzīvām tiesībām,
kas šim ekonomikas dalībniekam ir atbilstīgi piemērojamajiem un publicētajiem
valsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem un kas ir piešķirtas saskaņā
ar Līgumu un Savienības nozaru tiesību aktiem par tīklu infrastruktūras
pārvaldību saistībā ar III pielikumā izklāstītajām darbībām. 2.
Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, gadījumos,
kad šā panta 1. punktā minētie nozaru tiesību akti nenosaka nozarei
specifiskus pārredzamības pienākumus, piemēro 27. panta 1. un
3. punkta prasības. 3.
Šo direktīvu nepiemēro koncesijām, kuras
līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam ir jāpiešķir vai jāorganizē saskaņā
ar iepirkuma procedūrām, kas noteiktas: (a) starptautiskā nolīgumā, ko atbilstīgi
Līgumam par Eiropas Savienības darbību noslēgusi dalībvalsts ar vienu vai
vairākām trešām valstīm par būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem sakarā ar
nolīguma parakstītāju valstu piedalīšanos kāda projekta kopīgā īstenošanā vai
ekspluatācijā; (b) noslēgtā starptautiskā nolīgumā, kas
saistīts ar karaspēka izvietošanu un attiecas uz dalībvalsts vai trešās valsts
uzņēmumiem; (c) kādas starptautiskas organizācijas īpašā
procedūrā; (d) ja koncesijas pilnībā finansē
starptautiska organizācija vai starptautiska finanšu iestāde. Visus pirmās daļas a) apakšpunktā minētos
nolīgumus dara zināmus Komisijai, kas var apspriesties ar 48. pantā minēto
Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju. Saskaņā ar pirmās daļas d) apakšpunktu, ja
koncesiju lielā mērā līdzfinansē starptautiska organizācija vai starptautiska
finanšu iestāde, puses izlemj, kuras koncesiju piešķiršanas procedūras ir
piemērojamas, un šīm procedūrām ir jāatbilst Līguma par Eiropas Savienības
darbību noteikumiem. 4.
Saskaņā ar Līguma 346. pantu šo direktīvu
nepiemēro koncesijām, ko piešķir aizsardzības un drošības jomā, ciktāl šīs
direktīvas noteikumi nevar nodrošināt dalībvalsts būtisko drošības interešu
aizsardzību. 5.
Šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu koncesijām,
kuru priekšmets ir šāds: (a) zemes, ēku vai cita nekustama īpašuma vai
ar to saistīto tiesību iegāde vai noma, izmantojot jebkādus finanšu līdzekļus;
šī direktīva tomēr attiecas uz finanšu pakalpojumu koncesijām, kas ir
piešķirtas vienlaikus ar jebkāda veida līgumu par īpašuma iegādi vai nomu,
pirms vai pēc šāda līguma; (b) tāda programmu materiāla iegāde,
izstrāde, producēšana vai kopražošana, kas paredzēts apraidei, kura definēta kā
raidīšana un izplatīšana jebkāda veida elektroniskos tīklos, ja tās piešķir
raidorganizācijas, nedz uz koncesijām par raidlaiku, kuras piešķir
raidorganizācijām; (c) šķīrējtiesas un samierināšanas
pakalpojumi; (d) finanšu pakalpojumi saistībā ar
vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai
nodošanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK nozīmē,
centrālas bankas pakalpojumi un darbības, ko veic ar Eiropas finanšu
stabilitātes instrumenta (EFSI) palīdzību; (e) darba līgumi; (f) gaisa transporta pakalpojumi, kuru
pamatā ir darbības licences piešķiršana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008[17][18]; (g) sabiedriskā pasažieru transporta
pakalpojumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK)
Nr. 1370/2007[19]. Apraide, kas minēta pirmās daļas
b) apakšpunktā, ietver visu veidu raidīšanu un izplatīšanu, izmantojot
jebkāda veida elektroniskos tīklus. 9. pants
Īpaši izņēmumi elektronisko sakaru jomā Šo direktīvu
nepiemēro koncesijām, kuru galvenais mērķis ir ļaut līgumslēdzējām iestādēm
nodrošināt vai ekspluatēt publiskos elektronisko sakaru tīklus vai sniegt
sabiedrībai vienu vai vairākus elektronisko sakaru pakalpojumus. Šajā pantā: (a)
„publiskais sakaru tīkls” ir elektronisko sakaru
tīkls, kas pilnībā vai galvenokārt tiek izmantots tādu elektronisko sakaru
pakalpojumu sniegšanai sabiedrībai, kuri nodrošina informācijas pārraidīšanu
starp tīkla pieslēgumpunktiem; (b)
„elektronisko sakaru tīkls” ir pārraides sistēmas
un attiecīga gadījumā komutācijas vai maršrutēšanas iekārtas un citi resursi —
tostarp tīkla elementi, kas netiek izmantoti, — kas neatkarīgi no pārraidītās
informācijas veida ļauj pārraidīt signālus, izmantojot vadus, radioviļņus,
optiskos vai citus elektromagnētiskos līdzekļus, tostarp satelītu tīklus,
fiksētos tīklus (kanālu un pakešu komutācijas tīklus, ieskaitot internetu) un
mobilos zemes elektronisko sakaru tīklus, elektrības kabeļu sistēmas, ciktāl
tās ir izmantotas, lai pārraidītu signālus, tīklus, kurus izmanto radio un
televīzijas signāla izplatīšanai, un kabeļtelevīzijas tīklus; (c)
„tīkla pieslēgumpunkts” ir fizisks punkts, kur
abonentam tiek nodrošināta piekļuve publiskajam sakaru tīklam; ja tīklā tiek
izmantota komutācija vai maršrutēšana, tad tīkla pieslēgumpunktu identificē ar
īpašu tīkla adresi, kas var būt saistīta ar abonenta numuru vai vārdu; (d)
„elektronisko sakaru pakalpojums” ir pakalpojums,
kuru parasti nodrošina par atlīdzību un kurš pilnīgi vai galvenokārt sastāv no
signālu pārraidīšanas elektronisko sakaru tīklos, ieskaitot telekomunikāciju
pakalpojumus un pārraidīšanas pakalpojumus tīklos, ko izmanto apraidei, bet
neiekļaujot pakalpojumus, kuri nodrošina saturu, kas pārraidīts, izmantojot
elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus, vai kuri saistīti redaktorisku
atbildību par šādu saturu; tas neiekļauj informācijas sabiedrības pakalpojumus,
kā noteikts Direktīvas 98/34/EK 1. pantā, kas nesastāv pilnībā vai galvenokārt
no signālu pārraidīšanas elektronisko sakaru tīklos. 10. pants
Izņēmumi, kas piemērojami koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzēji 1.
Šī direktīva neattiecas uz koncesijām, ko
līgumslēdzēji piešķir mērķiem, kuri nav III pielikumā minēto darbību
veikšana, vai šādu darbību veikšanai trešā valstī apstākļos, kas nav saistīti
ar tīkla vai ģeogrāfiskā apgabala fizisko izmantošanu Savienības teritorijā. 2.
Līgumslēdzēji pēc Komisijas vai valsts pārraudzības
struktūras pieprasījuma ziņo par visām darbībām, kurām — viņuprāt — piemērojams
izņēmums. Informatīvos nolūkos Komisija var periodiski publicēt Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī to darbību kategoriju sarakstu, kam pēc tās
ieskatiem ir piemērojams šis izņēmums. To darot, Komisija ņem vērā visus
sensitīvos komerciālos aspektus, ko līgumslēdzēji var norādīt, nosūtot šo
informāciju. 11. pants
Koncesijas, kas piešķirtas saistītam uzņēmumam 1.
Šajā pantā „saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kura
gada pārskatus konsolidē ar līgumslēdzēja gada pārskatiem saskaņā ar prasībām
Padomes Septītajā direktīvā 83/349/EEK[20]. 2.
Ja līgumslēdzējiem nepiemēro minēto direktīvu,
„saistīts uzņēmums” ir uzņēmums: (a) pār kuru līgumslēdzējam var būt tieša vai
netieša dominējoša ietekme šīs direktīvas 4. panta nozīmē; (b) kam ir dominējoša ietekme pār
līgumslēdzēju; (c) kas kopā ar līgumslēdzēju ir pakļauts
cita uzņēmuma dominējošai ietekmei atbilstīgi īpašumtiesībām, finansiālajai
līdzdalībai vai noteikumiem, kas tam piemērojami. 3.
Neskarot 15. pantu un ja ir ievēroti
4. punktā paredzētie nosacījumi, šī direktīva neattiecas uz šādām
koncesijām: (a) ko līgumslēdzējs piešķīris saistītam
uzņēmumam; (b) ko kopuzņēmums, kuru veido vienīgi
vairāki līgumslēdzēji, lai veiktu III pielikumā aprakstītās darbības,
piešķīris uzņēmumam, kas ir saistīts ar kādu no minētajiem līgumslēdzējiem. 4.
Šā panta 3. punktu piemēro: (a) pakalpojumu koncesijām, ja vismaz
80 % no saistītā uzņēmuma vidējā apgrozījuma par pakalpojumiem, kas
sniegti iepriekšējos trīs gados, radušies no šādu pakalpojumu sniegšanas
uzņēmumiem, ar kuriem tas ir saistīts; (b) būves koncesijām, ja vismaz 80 % no
saistītā uzņēmuma vidējā apgrozījuma par būvdarbiem, kas veikti iepriekšējos
trīs gados, radušies no šādu būvdarbu veikšanas uzņēmumiem, ar kuriem tas ir
saistīts. 5.
Ja dati par apgrozījumu par iepriekšējiem trīs
gadiem nav pieejami saistītā uzņēmuma izveides vai darbības uzsākšanas dienas
dēļ, ir pietiekami, ja minētais uzņēmums pierādīs, ka 4. punkta a), vai b)
apakšpunktā minētais apgrozījums ir ticams, jo īpaši, izmantojot
uzņēmējdarbības prognozes. 6.
Ja vairāk nekā viens ar līgumslēdzēju saistīts
uzņēmums nodrošina vienādus vai līdzīgus pakalpojumus, piegādes vai būvdarbus,
4. punktā minētos īpatsvarus aprēķina, ņemot vērā kopējo apgrozījumu, ko
attiecīgi radījuši šādu saistīto uzņēmumu nodrošinātie pakalpojumi, piegādes
vai būvdarbi. 12. pants
Koncesijas, kas piešķirtas kopuzņēmumam vai līgumslēdzējam, kurš ir kopuzņēmuma
daļa Neskarot 15. pantu un ar nosacījumu, ka
kopuzņēmums ir izveidots attiecīgās darbības veikšanai vismaz trīs gadu
laikposmā un kopuzņēmuma dibināšanas dokumentā ir paredzēts noteikums, ka to
veidojošie līgumslēdzēji būs kopuzņēmuma daļa vismaz tikpat ilgu laikposmu, šī
direktīva neattiecas uz koncesijām, kuras piešķir: (a) kopuzņēmums, kuru veido vienīgi vairāki
līgumslēdzēji, lai veiktu darbības III pielikuma nozīmē, vienam no
minētajiem līgumslēdzējiem; vai (b) līgumslēdzējs tādam kopuzņēmumam, kura
daļa tas ir. 13. pants
Līgumslēdzēju īstenota informācijas paziņošana Līgumslēdzēji pēc Komisijas vai valsts
pārraudzības struktūras pieprasījuma paziņo šādu informāciju saistībā ar
11. panta 2. un 3. punkta un 12. panta piemērošanu: (a) attiecīgo uzņēmumu vai kopuzņēmumu
nosaukumus; (b) attiecīgo koncesiju veidus un vērtību; (c) pierādījumu, ko Komisija vai valsts
pārraudzības struktūra uzskata par vajadzīgu, par to, ka attiecības starp
uzņēmumu vai kopuzņēmumu, kam ir piešķirtas koncesijas, un līgumslēdzēju
atbilst 11. vai 12. panta prasībām. 14. pants
Izņēmumi, ko piemēro darbībām, kuras ir tieši pakļautas konkurencei Šo direktīvu nepiemēro koncesijām, kuras
piešķir līgumslēdzēji, ja dalībvalstī, kurā šādas koncesijas īsteno, konkrētā
darbība ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar Direktīvas [ar kuru
aizstāj Direktīvu 2004/17/EK] 27. un 28. pantu. 15. pants
Publiskā sektora iestāžu attiecības 1.
Šīs direktīvas darbības jomā neietilpst koncesijas,
ko piešķir 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā minētā
līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs citai juridiskai personai, ja ir
izpildīti šādi kumulatīvie nosacījumi: a) šāda līgumslēdzēja iestāde vai
līgumslēdzējs attiecībā uz juridisko personu īsteno līdzīgu kontroli, kādu tā
īsteno attiecībā uz savām struktūrvienībām; b) vismaz 90% šīs juridiskās personas
darbību īsteno kontrolējošās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja labā vai
citu juridisko personu labā, kuras kontrolē minētā līgumslēdzēja iestāde vai
līgumslēdzējs; c) kontrolētajā juridiskajā personā nav
privātas līdzdalības. Uzskata, ka 4. panta 1. punkta
1. apakšpunktā minētā līgumslēdzēja iestāde attiecībā uz juridisko personu
īsteno līdzīgu kontroli, kādu tā īsteno attiecībā uz savām struktūrvienībām
pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē, ja tai ir izšķiroša ietekme gan
attiecībā uz kontrolētās juridiskās personas stratēģiskajiem mērķiem, gan
svarīgiem lēmumiem. 2.
Šā panta 1. punktu piemēro arī gadījumā, ja
kontrolētā struktūra, kas ir līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs, kā minēts
4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, piešķir koncesiju savai
kontrolējošajai struktūrai vai citai juridiskai personai, kuru kontrolē tā pati
līgumslēdzēja iestāde, ar nosacījumu, ka juridiskajā personā, kurai piešķir
publisku koncesiju, nav privātas līdzdalības. 3.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kā
minēts 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, kas attiecībā uz
juridisko personu neīsteno kontroli 1. punkta nozīmē, tomēr var piešķirt
koncesiju, nepiemērojot šo direktīvu, juridiskai personai, ko tie kontrolē
kopīgi ar citām līgumslēdzējām iestādēm, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: a) līgumslēdzējas iestādes vai
līgumslēdzēji, kā minēts 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā,
attiecībā uz juridisko personu kopīgi īsteno līdzīgu kontroli, kādu tie īsteno
attiecībā uz savām struktūrvienībām; b) vismaz 90 % minētās juridiskās
personas darbību īsteno kontrolējošo līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju —
kā minēts 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā — labā vai citu
juridisko personu labā, kuras kontrolē tā pati līgumslēdzēja iestāde vai
līgumslēdzējs; c) kontrolētajā juridiskajā personā nav
privātas līdzdalības. Šā punkta a) apakšpunkta vajadzībām uzskata,
ka līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kā minēts 4. panta
1. punkta 1. apakšpunktā, attiecībā uz juridisku personu kopīgi
īsteno kontroli, ja ir izpildīti šādi kumulatīvie nosacījumi: (a) kontrolētās juridiskās personas
lēmējstruktūru sastāvā ir visu iesaistīto līgumslēdzēju iestāžu vai
līgumslēdzēju, kā noteikts 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā,
pārstāvji; (b) minētās līgumslēdzējas iestādes vai
līgumslēdzēji, kā noteikts 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā,
spēj kopīgi īstenot izšķirošu ietekmi attiecībā uz kontrolētās juridiskās
personas stratēģiskajiem mērķiem un svarīgiem lēmumiem; (c) kontrolētās juridiskās personas intereses
neatšķiras no tai piesaistīto publiskā sektora iestāžu interesēm; (d) kontrolētā juridiskā persona no
publiskajiem līgumiem ar līgumslēdzējām iestādēm negūst nekādus ieguvumus,
izņemot faktisko izmaksu atlīdzinājumu. 4.
Starp divām vai vairākām līgumslēdzējām iestādēm
vai līgumslēdzējiem, kā minēts 4. panta 1. punkta
1. apakšpunktā, noslēgtu līgumu neuzskata par koncesiju šīs direktīvas
2. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē, ja ir izpildīti šādi
kumulatīvie nosacījumi: (a) ar līgumu izveido faktisku sadarbību
starp iesaistītajām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem, lai kopīgi
īstenotu savus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, un šis līgums ir saistīts ar
pušu savstarpējām tiesībām un pienākumiem; (b) līgumu reglamentē tikai ar sabiedrības
interesēm saistīti apsvērumi; (c) atvērtajā tirgū iesaistīto līgumslēdzēju
iestāžu vai līgumslēdzēju darbības nenodrošina apgrozījumu, kas pārsniedz
10 % no visu ar līgumu saistīto darbību apgrozījuma; (d) līgums nav saistīts ar finanšu
pārskaitījumiem starp iesaistītajām līgumslēdzējām iestādēm vai
līgumslēdzējiem, izņemot pārskaitījumus, kas atbilst faktisko izmaksu
atlīdzinājumam par būvdarbiem, pakalpojumiem vai piegādēm; (e) nevienā no iesaistītajām līgumslēdzējām
iestādēm vai līgumslēdzējiem nav privātas līdzdalības. 5.
Šā panta 1.–4. punktā minētās privātās
līdzdalības neesību pārbauda koncesijas piešķiršanas vai līguma slēgšanas
laikā. Šajā pantā paredzētos izņēmumus nepiemēro, tiklīdz
ir sākusies privāta līdzdalība, un tādā gadījumā uz spēkā esošajām koncesijām
ir attiecināma konkurence, piemērojot parastas koncesiju piešķiršanas
procedūras. III iedaļa
Vispārīgie noteikumi 16. pants
Koncesijas darbības laiks Koncesijas darbības laiks ir ierobežots uz
laiku, ko uzskata par vajadzīgu, lai koncesionārs varētu atgūt būves vai
pakalpojumu ekspluatācijas laikā veiktos ieguldījumus kopā ar saprātīgu peļņu
no ieguldītā kapitāla. 17. pants
Sociālie un citi īpaši pakalpojumi Līgumiem par sociālajiem un citiem īpašiem
pakalpojumiem, kas uzskaitīti X pielikumā un ietilpst šīs direktīvas
darbības jomā, piemēro 26. panta 3. punktā un 27. panta
1. punktā paredzēto pienākumu. 18. pants
Jauktas koncesijas 1.
Līgumu, kuru priekšmets ir gan pakalpojumi, gan
piegādes, slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar šo direktīvu, ja attiecīgā
līguma galvenais priekšmets ir pakalpojumi un ja tie ir koncesijas
2. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē. 2.
Koncesijas, kuru priekšmets ir gan pakalpojumi
17. panta nozīmē, gan citi pakalpojumi, piešķir saskaņā ar noteikumiem,
kas piemērojami pakalpojuma veidam, kurš raksturo attiecīgā līguma galveno
priekšmetu. 3.
Jauktu līgumu gadījumā, kā minēts 1. un
2. punktā, galveno priekšmetu nosaka, salīdzinot attiecīgo pakalpojumu vai
piegāžu vērtību. 4.
Tādu līgumu gadījumā, kuru priekšmets ir
koncesijas, uz ko attiecas šī direktīva, kā arī iepirkums vai citi elementi, uz
kuriem neattiecas ne šī direktīva, ne Direktīvas [ar kurām aizstāj
Direktīvu 2004/17/EK un Direktīvu 2004/18/EK], ne Direktīva 2009/81/EK, to
līguma daļu, kas ietver koncesiju, uz kuru attiecas šī direktīva, piešķir
saskaņā ar šo direktīvu. Tomēr, ja konkrētā līguma dažādās daļas nav objektīvi
nošķiramas, šīs direktīvas piemērošanu nosaka, pamatojoties uz minētā līguma
galveno priekšmetu. 5.
Tādu koncesiju gadījumā, kurām piemēro šo
direktīvu, un tādu līgumu gadījumā, kam piemēro [Direktīvu 2004/18/EK vai
Direktīvu 2004/17/EK] vai Direktīvu 2009/81/EK[21], to
līguma daļu, kas ir koncesija, uz kuru attiecas šī direktīva, piešķir saskaņā
ar šīs direktīvas noteikumiem. Ja šādu līgumu dažādās daļas nav objektīvi
nošķiramas, šīs direktīvas piemērošanu nosaka, pamatojoties uz minētā līguma
galveno priekšmetu. 19. pants
Koncesijas, kas attiecas uz vairākām darbībām 1.
Uz koncesiju, kas paredzēta vairāku darbību
veikšanai, attiecas noteikumi, kuri piemērojami darbībai, kas paredzēta kā
koncesijas galvenā darbība. Tomēr izvēle starp vienas koncesijas piešķiršanu
un vairāku atsevišķu koncesiju piešķiršanu nevar tikt izdarīta ar mērķi to
izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas. 2.
Ja kāda no darbībām, kam paredzēta koncesija, uz
kuru attiecas šīs direktīvas noteikumi, ir uzskaitīta III pielikumā,
savukārt cita darbība tajā nav uzskaitīta, un ja nav iespējams objektīvi noteikt,
kura darbība paredzēta kā koncesijas galvenā darbība, koncesiju piešķir saskaņā
ar noteikumiem, kas piemērojami koncesijām, kuras piešķir līgumslēdzējas
iestādes. 3.
Ja uz kādu no darbībām, kam paredzēts līgums vai
koncesija, attiecas šī direktīva, bet uz citu darbību neattiecas ne šī
direktīva, ne [Direktīva 2004/18/EK vai Direktīva 2004/17/EK], nedz
arī Direktīva 2009/81/EK[22],
un ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma vai
koncesijas galvenā darbība, līgumu vai koncesiju piešķir saskaņā ar šo
direktīvu. IV iedaļa
Īpašas situācijas 20. pants
Privileģēto tiesību koncesijas Dalībvalstis var rezervēt tiesības piedalīties
koncesiju piešķiršanas procedūrās aizsargātām darbnīcām un ekonomikas
dalībniekiem, kuru galvenais mērķis ir personu ar invaliditāti un mazaizsargātu
personu sociālā un profesionālā integrācija, vai paredzēt šādu koncesiju
izpildi aizsargātu nodarbinātības programmu ietvaros, ar nosacījumu, ka vairāk
nekā 30 % šo darbnīcu, ekonomikas dalībnieku vai programmu darbinieku ir
personas ar invaliditāti vai mazaizsargātas personas. Paziņojumā par koncesiju
ietver atsauci uz šo noteikumu. 21. pants
Pētniecības un izstrādes pakalpojumi 1.
Šo direktīvu piemēro pakalpojumu koncesijām tādu
pētniecības un izstrādes pakalpojumu jomā, kuru CPV atsauces numurs ir
no 73000000-2 līdz 73436000-7, izņemot 73200000-4, 73210000-7 vai 73220000-0,
ar noteikumu, ka ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi: (a) ieguvumi paliek tikai līgumslēdzējas
iestādes vai līgumslēdzēja rīcībā, lai tos izmantotu tā vajadzībām, īstenojot
tā darbības, (b) līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs
pilnībā atlīdzina sniegto pakalpojumu. 2.
Šo direktīvu piemēro publiskām tādu pakalpojumu
koncesijām pētniecības un izstrādes pakalpojumu jomā, kuru CPV atsauces
numurs ir no 73000000-2 līdz 73436000-7, izņemot 73200000-4, 73210000-7 vai
73220000-0, ar noteikumu, ka nav izpildīts viens no iepriekš minētajiem
nosacījumiem. 3.
Saskaņā ar 46. pantu Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šajā pantā ietvertajiem atsauces numuriem,
ja šajā direktīvā ir jāatspoguļo CPV nomenklatūras izmaiņas un ja to
rezultātā nav jāgroza šīs direktīvas darbības joma. II NODAĻA
Principi 22. pants
Ekonomikas dalībnieki 1.
Ekonomikas dalībniekus, kam saskaņā ar tās
dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie reģistrēti, ir tiesības sniegt attiecīgo
pakalpojumu, nenoraida, pamatojoties tikai uz to, ka saskaņā ar tās dalībvalsts
tiesību aktiem, kurā piešķir koncesiju, tiem būtu jābūt vai nu fiziskām, vai
juridiskām personām. 2.
Tomēr juridiskām personām var pieprasīt norādīt
piedāvājumā vai dalības pieteikumā par konkrētās koncesijas izpildi atbildīgo
darbinieku vārdus un uzvārdus un attiecīgo profesionālo kvalifikāciju. 3.
Ekonomikas dalībnieku grupas var iesniegt
piedāvājumus vai pieteikties kā kandidāti. 4.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji neparedz
īpašus nosacījumus attiecībā uz šādu grupu dalību koncesiju piešķiršanas
procedūrās, ja šādi nosacījumi netiek piemēroti atsevišķiem kandidātiem.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji nepieprasa, ka piedāvājuma vai
dalības pieteikuma iesniegšanas nolūkā šādām grupām jābūt īpašai juridiskajai
formai. Attiecībā uz koncesijas izpildi līgumslēdzējas
iestādes un līgumslēdzēji var grupai noteikt īpašus nosacījumus, ja šādi
nosacījumi ir objektīvi pamatoti un samērīgi. Ar minētajiem nosacījumiem grupai
var pieprasīt pieņemt kādu īpašu juridisku formu pēc tam, kad tai ir piešķirtas
tiesības slēgt līgumu, ja šādas izmaiņas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu
koncesijas apmierinošu izpildi. 23. pants
Nomenklatūras 1.
Atsaucēs uz nomenklatūrām saistībā ar publisko
iepirkumu izmanto „kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV)”, kas
pieņemta ar Regulu (EK) Nr. 2195/2002[23]. 2.
Saskaņā ar 46. pantu Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus, lai pielāgotu I un X pielikumā izmantotos
atsauces numurus, ja šajā direktīvā ir jāatspoguļo CPV nomenklatūras
izmaiņas un ja to rezultātā nav jāgroza šīs direktīvas darbības joma. 24. pants
Konfidencialitāte 1.
Ja šajā direktīvā vai valsts tiesību aktos par
piekļuvi informācijai nav norādīts citādi un neskarot pienākumu izsludināt
piešķirtos līgumus un informēt kandidātus un pretendentus, kā izklāstīts šīs
direktīvas 27. un 35. pantā, līgumslēdzēja iestāde neizpauž
ekonomikas dalībnieku sniegto informāciju, ko ekonomikas dalībnieki ir noteikuši
kā konfidenciālu un kas ietver, bet ne tikai, tehniskus vai komercdarbības
noslēpumus un piedāvājumu konfidenciālos aspektus. 2.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji var
ekonomikas dalībniekiem piemērot prasības, kuru mērķis ir aizsargāt tās informācijas
konfidencialitāti, ko līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji nodrošina
koncesijas piešķiršanas procedūras gaitā. 25. pants
Noteikumi attiecībā uz saziņu 1.
Izņemot gadījumus, kad ir obligāti jāizmanto
elektroniskie saziņas līdzekļi saskaņā ar šīs direktīvas 28. panta
2. punktu un 30. pantu, visai saziņai un informācijas apmaiņai
līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var izvēlēties kādu no turpmāk
minētajiem saziņas līdzekļiem: (a) elektroniskie līdzekļi saskaņā ar 3., 4.
un 5. punktu; (b) pasts vai fakss; (c) tālrunis 6. punktā aprakstītajos
gadījumos un apstākļos; vai (d) apvienojot iepriekš minētos līdzekļus. Dalībvalstis var noteikt, ka attiecībā uz
koncesijām elektroniskie saziņas līdzekļi ir jāizmanto obligāti, paplašinot šīs
direktīvas 28. panta 2. punktā un 30. pantā noteiktos
pienākumus. 2.
Izvēlētajiem saziņas līdzekļiem ir jābūt
vispārpieejamiem, un tie nedrīkst ierobežot ekonomikas dalībnieku piekļuvi
koncesijas piešķiršanas procedūrai. Attiecībā uz visu saziņu, informācijas apmaiņu un
glabāšanu līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji nodrošina datu integritāti
un piedāvājumu un dalības pieteikumu konfidencialitāti. Līgumslēdzējas iestādes
un līgumslēdzēji piedāvājumus un dalības pieteikumus saturiski pārbauda tikai
pēc to iesniegšanas termiņa beigām. 3.
Elektroniskajai saziņai izmantotajiem līdzekļiem,
kā arī to tehniskajiem parametriem jābūt nediskriminējošiem, brīvi pieejamiem
un savstarpēji izmantojamiem ar vispārlietotiem informācijas un komunikācijas
tehnoloģiju produktiem, un tie nedrīkst ierobežot ekonomikas dalībnieku
piekļuvi koncesijas piešķiršanas procedūrai. Elektronisko pieteikumu saņemšanas
ierīču tehniskie dati un parametri, kas uzskatāmi par atbilstīgiem šā punkta
pirmajai daļai, ir noteikti XII pielikumā. Saskaņā ar 46. pantu Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu XII pielikumā noteiktos tehniskos
datus un parametrus tehniskās attīstības vai administratīvu apsvērumu dēļ. Lai nodrošinātu tehnisko formātu, kā arī procesa
un ziņojumu nosūtīšanas standartu sadarbspēju, īpaši pārrobežu kontekstā,
saskaņā ar 46. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai
noteiktu konkrētu tehnisko standartu obligātu izmantošanu vismaz attiecībā uz
elektroniskās iesniegšanas, elektronisko katalogu un elektroniskās
autentificēšanas līdzekļu izmantošanu. 4.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji vajadzības
gadījumā var pieprasīt izmantot līdzekļus, kas nav brīvi pieejami, ar
nosacījumu, ka tie piedāvā alternatīvus piekļuves veidus. Var uzskatīt, ka līgumslēdzējas iestādes un
līgumslēdzēji piedāvā atbilstīgus alternatīvus piekļuves veidus jebkādā no
šādām situācijām: (a)
tie piedāvā neierobežotu, pilnu, tiešu elektronisko
piekļuvi šiem rīkiem, sākot no paziņojuma publicēšanas dienas saskaņā ar
IX pielikumu vai no dienas, kad ir nosūtīts uzaicinājums apstiprināt
ieinteresētību; paziņojuma vai uzaicinājuma apstiprināt ieinteresētību tekstā
norāda interneta adresi, kurā var piekļūt minētajiem rīkiem; (b)
tie nodrošina, ka citā dalībvalstī, kas nav
līgumslēdzējas iestādes dalībvalsts, reģistrēti pretendenti var piekļūt
koncesijas piešķiršanas procedūrai, izmantojot provizoriskus marķierus, kuri ir
pieejami tiešsaistē bez papildu samaksas; (c)
tie atbalsta piedāvājumu elektroniskas iesniegšanas
alternatīvu kanālu. 5.
Ierīcēm, ko izmanto piedāvājumu elektroniskai
nosūtīšanai un saņemšanai un dalības pieteikumu elektroniskai nosūtīšanai un
saņemšanai, piemēro šādus noteikumus: a) visām ieinteresētajām personām ir
pieejama informācija par specifikācijām, kuras attiecas uz piedāvājumu un dalības
pieteikumu elektronisku iesniegšanu, kā arī kodēšanu un laika reģistrāciju; b) ierīces, autentificēšanas metodes un
elektroniskie paraksti atbilst XII pielikuma prasībām; c) līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji
konkretizē elektronisko saziņas līdzekļu drošības līmeni, kas nodrošināms
konkrētās koncesijas piešķiršanas procedūras dažādos posmos; šis līmenis ir
samērīgs ar saistītajiem riskiem; d) ja ir vajadzīgi uzlaboti elektroniskie
paraksti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/93/EK[24],
līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, ja vien paraksts ir derīgs, pieņem
parakstus, kuri ir balstīti uz kvalificētu elektronisko sertifikātu, kas minēts
Komisijas Lēmumā 2009/767/EK[25]
paredzētajā uzticamo sarakstā, un kuri sagatavoti ar drošu parakstu
sagatavošanas ierīci vai bez tās, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi
nosacījumi: (i) tiem jānosaka vajadzīgais uzlabotā
paraksta formāts, pamatojoties uz Komisijas Lēmumā 2011/130/ES[26]
noteiktajiem formātiem, un jāievieš nepieciešamie pasākumi, lai varētu tehniski
apstrādāt šos formātus; (ii) ja piedāvājums ir parakstīts,
izmantojot kvalificētu sertifikātu, kas ir ietverts uzticamo sarakstā, tās
nedrīkst piemērot papildu prasības, kuras varētu traucēt pretendentiem izmantot
šos parakstus. 6.
Dalības pieteikumu nosūtīšanai piemēro šādus
noteikumus: (a)
dalību koncesijas piešķiršanas procedūrā var
pieteikt rakstiski vai pa tālruni; ja dalību piesaka pa tālruni, pirms
pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām jāiesniedz rakstisks apstiprinājums; (b)
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji var
pieprasīt, lai dalības pieteikumi, kuri nosūtīti pa faksu, tiktu apstiprināti
pa pastu vai elektroniski, ja tas nepieciešams, lai tiem būtu juridisks spēks. Piemērojot b) apakšpunktu, līgumslēdzēja
iestāde vai līgumslēdzējs paziņojumā par koncesiju vai uzaicinājumā apstiprināt
ieinteresētību norāda, ka nepieciešami dalības pieteikumi, kuri nosūtīti pa
faksu un apstiprināti pa pastu vai elektroniski, un šādas informācijas
nosūtīšanas termiņu. 7.
Dalībvalstis nodrošina, ka ne vēlāk kā 5 gadus
pēc 49. panta 1. punktā paredzētā datuma visas koncesiju piešķiršanas
procedūras atbilstoši šai direktīvai īsteno, izmantojot elektroniskos saziņas
līdzekļus, jo īpaši elektronisko iesniegšanu, saskaņā ar šā panta prasībām. Šo pienākumu nepiemēro, ja elektronisko saziņas
līdzekļu izmantošanai būtu vajadzīgi specializēti rīki vai datņu formāti, kas
nav visās dalībvalstīs brīvi pieejami 3. punkta nozīmē. Līgumslēdzēju
iestāžu vai līgumslēdzēju, kas piedāvājumu saņemšanai izmanto citus saziņas līdzekļus,
pienākums ir koncesijas dokumentos pierādīt, ka elektronisko līdzekļu
izmantošanai ar ekonomikas dalībniekiem apmaināmās informācijas konkrēto
īpatnību dēļ būtu vajadzīgi specializēti rīki vai datņu formāti, kas nav brīvi
pieejami visās dalībvalstīs. Līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem ir
pamatots iemesls iesniegšanas procesā nepieprasīt elektroniskos saziņas
līdzekļus šādos gadījumos: (a)
koncesijas piešķiršanas specifikas dēļ tehnisko
specifikāciju aprakstu nevar sniegt, izmantojot datņu formātus, ko parasti
atbalsta plaši izmantotas lietojumprogrammas; (b)
lietojumprogrammām, kas atbalsta datņu formātus,
kuri ir piemēroti tehnisko specifikāciju aprakstam, piemēro autortiesību
licencēšanas shēmu, un līgumslēdzēja iestāde tās nevar piedāvāt lejupielādei vai
attālinātai izmantošanai; (c)
lietojumprogrammās, kas atbalsta datņu formātus,
kuri ir piemēroti tehnisko specifikāciju aprakstam, izmanto datņu formātus, ko
nevar apstrādāt ar citām atvērtām vai lejupielādējamām lietojumprogrammām. 8.
Līgumslēdzējas iestādes var izmantot elektroniski
apstrādātus datus publiskā iepirkuma procedūrās, lai, izstrādājot atbilstīgus
rīkus, novērstu, konstatētu un labotu kļūdas, kas rodas katrā posmā. II SADAĻA
KONCESIJU PIEŠĶIRŠANAS NOTEIKUMI I NODAĻA
Publicēšana un pārredzamība 26. pants
Paziņojumi par koncesijām 1.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kas vēlas
piešķirt koncesiju, šo nodomu dara zināmu, publicējot paziņojumu par koncesiju. 2.
Paziņojumos par koncesiju ietver IV pielikuma
minēto informāciju un —attiecīgā gadījumā — citu informāciju, ko
līgumslēdzēja iestāde un līgumslēdzējs uzskata par vajadzīgu, atbilstīgi
standarta veidlapu paraugam. 3.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kas vēlas
piešķirt koncesiju attiecībā uz sociāliem un citiem īpašiem pakalpojumiem, dara
zināmu savu nodomu piešķirt plānotu koncesiju, publicējot iepriekšēju
informatīvu paziņojumu iespējami drīz pēc budžeta gada sākuma. Šādos
paziņojumos iekļauj XIII pielikumā izklāstīto informāciju. 4.
Minētās standarta veidlapas sagatavo Komisija.
Attiecīgos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 48. pantā minēto
konsultēšanās procedūru. 5.
Atkāpjoties no 1. punkta, līgumslēdzējām
iestādēm un līgumslēdzējiem paziņojums par koncesiju nav jāpublicē šādos
gadījumos: (a) ja koncesijas piešķiršanas procedūrā nav
iesniegti piedāvājumi vai nav iesniegti piemēroti piedāvājumi vai pieteikumi,
ar noteikumu, ka koncesijas līguma sākotnējie nosacījumi nav būtiski mainīti un
ka Komisijai vai saskaņā ar Direktīvas [ar kuru aizstāj Direktīvu 2004/18/EK]
84. pantu norīkotajai valsts pārraudzības struktūrai pēc pieprasījuma
nosūtīts ziņojums; (b) ja būvdarbus vai pakalpojumus var
nodrošināt tikai konkrēts ekonomikas dalībnieks, jo nav konkurences tehnisku
apsvērumu dēļ, patentu, autortiesību vai citu intelektuālā īpašuma tiesību
aizsardzības dēļ vai citu ekskluzīvu tiesību aizsardzības dēļ, ja nav
saprātīgas alternatīvas vai aizvietotāja un ja konkurences trūkums nav
koncesijas piešķiršanas raksturlielumu mākslīgas sašaurināšanas rezultāts; (c) jauniem būvdarbiem vai pakalpojumiem, kas
ir tiem līdzīgu būvdarbu vai pakalpojumu atkārtojums un kas uzticēti ekonomikas
dalībniekam, kuram tās pašas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji piešķīra
sākotnējo koncesiju, piemērojot 1. punktā minēto pienākumu, ar nosacījumu,
ka šādi būvdarbi vai pakalpojumi atbilst pamata projektam, par ko piešķīra
sākotnējo koncesiju. Pamata projektā norāda būvdarbu vai pakalpojumu iespējamo
papildu apmēru un nosacījumus, ar ko saskaņā tiks piešķirtas tiesības veikt šos
būvdarbus vai sniegt šos pakalpojumus. Tiklīdz par pirmo projektu izsludina iepirkuma
procedūru, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, piemērojot 5. pantu,
ņem vērā turpmāko būvdarbu vai pakalpojumu kopējās paredzamās izmaksas. 6.
Šā panta pirmā punkta a) apakšpunkta vajadzībām
piedāvājumu uzskata par nepiemērotu, ja tas: - ir neatbilstīgs vai nepieņemams un - neattiecas uz līgumu, jo nevar apmierināt
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja vajadzības, kas norādītas koncesijas
dokumentos. Piedāvājumus uzskata par neatbilstīgiem, ja tie
neatbilst koncesijas dokumentiem vai ja piedāvātās cenas ir aizsargātas pret
normāliem konkurences apstākļiem. Piedāvājumus uzskata par nepieņemamiem šādos
gadījumos: (a) tie ir saņemti novēloti; (b) tos iesnieguši pretendenti, kuriem nav
vajadzīgās kvalifikācijas; (c) to cena pārsniedz līgumslēdzējas iestādes
vai līgumslēdzēja budžetu, kas noteikts pirms koncesijas piešķiršanas
procedūras sākšanas un ir dokumentēts rakstiski; (d) tie atzīti par nepamatoti lētiem. 27. pants
Paziņojumi par koncesiju piešķiršanu 1.
Ne vēlāk kā 48 dienas pēc koncesijas
piešķiršanas līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji informē par koncesijas
piešķiršanas procedūras rezultātiem, nosūtot paziņojumu par koncesijas
piešķiršanu. 2.
Šā panta 1. punktā minēto pienākumu piemēro
arī tām pakalpojumu koncesijām, kuru paredzamā vērtība, kas aprēķināta saskaņā
ar 6. panta 5. punktā minēto metodi, ir vienāda ar
EUR 2 500 000 vai lielāka, izņemot vienīgi sociālos un citus
īpašus pakalpojumus, kā minēts 17. pantā. 3.
Šādi paziņojumi ietver V pielikumā izklāstīto
informāciju vai — saistībā ar koncesijām par sociālajiem
pakalpojumiem un citiem īpašiem pakalpojumiem — VI pielikumā
izklāstīto informāciju, un tos publicē saskaņā ar 28. panta noteikumiem. 28. pants
Paziņojumu publicēšanas veidlapas un kārtība 1.
Paziņojumos, kas minēti 26., 27. pantā un
43. panta 6. punktā, iekļauj IV–VI pielikumā izklāstīto
informāciju, ko sniedz standarta veidlapās, ietverot arī standarta veidlapas
labojumiem. Minētās standarta veidlapas sagatavo Komisija,
pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 48. pantā minēto konsultēšanās
procedūru. 2.
Paziņojumus sagatavo, elektroniski nosūta Komisijai
un publicē saskaņā ar IX pielikumu. Paziņojumus publicē ne vēlāk kā piecas
dienas pēc to nosūtīšanas. Paziņojumu publicēšanas izmaksas, kas radušās Komisijai,
sedz Savienība. 3.
Direktīvas 26. pantā minēto paziņojumu pilnu
tekstu publicē kādā no Savienības oficiālajām valodām, ko izvēlējusies
līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs. Autentisks ir tikai šajā valodā
publicētais teksts. Katra paziņojuma galveno elementu kopsavilkumu publicē
pārējās oficiālajās valodās. 4.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji nodrošina,
ka tie var sniegt pierādījumu par datumu, kuros paziņojums ir nosūtīts. Komisija nosūta līgumslēdzējai iestādei vai
līgumslēdzējam apstiprinājumu par paziņojuma saņemšanu un nosūtītās
informācijas publicēšanu, norādot tajā publikācijas datumu. Šāds apstiprinājums
ir publikācijas apliecinājums. 5.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji var
publicēt paziņojumus par tādu koncesiju piešķiršanu, uz kurām neattiecas šajā
direktīvā noteiktās publicēšanas prasības, ar nosacījumu, ka minētos
paziņojumus elektroniski nosūta Komisijai saskaņā ar IX pielikumā norādīto
nosūtīšanas formātu un kārtību. 29. pants
Publicēšana attiecīgajā valstī 1.
Kamēr 26.–27. punktā minētie paziņojumi un
tajos ietvertā informācija nav publicēta saskaņā ar 28. pantu, attiecīgajā
valstī nepublicē ne paziņojumus, ne to saturu. 2.
Attiecīgajā valstī publicētajos paziņojumos
ietvertā informācija neatšķiras no informācijas paziņojumos, kas nosūtīti
Komisijai, turklāt tajos norāda datumu, kurā paziņojums ir nosūtīts Komisijai. 30. pants
Koncesijas dokumentu elektroniskā pieejamība 1.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji bez maksas
nodrošina neierobežotu, pilnu un tiešu elektronisko piekļuvi koncesijas
dokumentiem, sākot no dienas, kad publicēts paziņojums saskaņā ar
28. pantu, vai no dienas, kurā ir nosūtīts uzaicinājums iesniegt
piedāvājumus. Paziņojuma vai šo uzaicinājumu tekstā norāda interneta adresi,
kurā var piekļūt šai dokumentācijai. 2.
Ja pieprasīts laikus, tad līgumslēdzējas iestādes
un līgumslēdzēji vai kompetentās struktūrvienības sniedz papildu informāciju
par koncesijas dokumentiem ne vēlāk kā sešas dienas pirms piedāvājumu
saņemšanai noteiktā termiņa. II NODAĻA
Procedūras norise I iedaļa
Kopējās koncesijas, termiņi un tehniskās specifikācijas 31. pants
Kopējās koncesijas starp līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem no dažādām
dalībvalstīm 1.
Neskarot 15. pantu, līgumslēdzējas iestādes
vai līgumslēdzēji no dažādām dalībvalstīm var kopīgi piešķirt koncesijas,
izmantojot kādu no šajā pantā aprakstītajām pieejām. 2.
Vairākas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji
no dažādām dalībvalstīm var kopīgi piešķirt koncesiju. Tādā gadījumā
iesaistītās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji slēdz vienošanos,
nosakot: (a) kuras valsts noteikumus piemēro
koncesijas piešķiršanas procedūrai; (b) koncesijas piešķiršanas procedūras
iekšējo organizāciju, ietverot procedūras pārvaldību, atbildības jomu dalīšanu,
iepērkamo būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu sadalījumu un koncesiju noslēgšanu. Nosakot piemērojamos valsts tiesību aktus saskaņā
ar a) apakšpunktu, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji var
izvēlēties jebkuras tās dalībvalsts noteikumus, kurā atrodas vismaz viena no
iesaistītajām iestādēm. 3.
Ja vairākas līgumslēdzējas iestādes vai
līgumslēdzēji no dažādām dalībvalstīm ir izveidojušas kopēju tiesību subjektu,
ieskaitot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006[27], iesaistītās līgumslēdzējas iestādes ar
kopējā tiesību subjekta kompetentās struktūras lēmumu vienojas par
piemērojamiem kādas no šo dalībvalstu koncesiju piešķiršanas noteikumiem: (a) tās dalībvalsts noteikumi, kurā tiesību
subjektam ir reģistrēta juridiskā adrese; (b) tās dalībvalsts noteikumi, kurā tiesību
subjekts īsteno savas darbības. Šādu vienošanos var piemērot vai nu nenoteiktu
laiku, ja to nosaka kopējā tiesību subjekta dibināšanas dokumentā, vai var
attiecināt tikai uz noteiktu laiku, uz konkrētiem koncesiju veidiem vai uz
vienas vai vairāku atsevišķu koncesiju piešķiršanu. 4.
Ja nav vienošanās par piemērojamiem koncesiju
piešķiršanas noteikumiem, koncesiju piešķiršanai piemērojamos valsts tiesību
aktus nosaka saskaņā ar šādiem noteikumiem: (a) ja procedūru īsteno vai pārvalda viena
iesaistītā līgumslēdzēja iestāde vai iesaistītais līgumslēdzējs citu vārdā,
piemēro minētās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja dalībvalsts
noteikumus; (b) ja procedūru neīsteno vai nepārvalda
viena iesaistītā līgumslēdzēja iestāde vai iesaistītais līgumslēdzējs citu
vārdā un (i) ja tā attiecas uz publisku būves
koncesiju vai būves koncesiju, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji
piemēro tās dalībvalsts noteikumus, kurā atrodas lielākā daļa būvdarbu; (ii) ja tā attiecas uz pakalpojumu koncesiju,
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji piemēro tās dalībvalsts noteikumus,
kurā sniegta lielākā daļa pakalpojumu; (c) ja nav iespējams noteikt piemērojamos
valsts tiesību aktus saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, līgumslēdzējas
iestādes vai līgumslēdzēji piemēro tās līgumslēdzējas iestādes dalībvalsts
noteikumus, kas uzņemas lielāko daļu izmaksu. 5.
Ja nav vienošanās par piemērojamiem koncesiju
piešķiršanas tiesību aktiem saskaņā ar 3. punktu, valsts tiesību aktus,
kas reglamentē koncesiju piešķiršanas procedūras, kuras īsteno kopēji tiesību
subjekti, ko izveidojušas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji no dažādām
dalībvalstīm, nosaka saskaņā ar šādiem noteikumiem: (a) ja procedūru īsteno vai pārvalda kopējā
tiesību subjekta kompetentā struktūra, piemēro tās dalībvalsts noteikumus, kurā
tiesību subjektam ir reģistrēta juridiskā adrese; (b) ja procedūru īsteno vai pārvalda tiesību
subjekta dalībnieks šā tiesību subjekta vārdā, piemēro 4. punkta
a) un b) apakšpunktā paredzētos noteikumus; (c) ja nav iespējams noteikt piemērojamos
valsts tiesību aktus saskaņā ar 4. punkta a) vai b) apakšpunktu,
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji piemēro tās dalībvalsts noteikumus,
kurā tiesību subjektam ir reģistrēta juridiskā adrese. 6.
Viena vai vairākas līgumslēdzējas iestādes vai
viens vai vairāki līgumslēdzēji var piešķirt atsevišķas koncesijas saskaņā ar
citā dalībvalstī esošas līgumslēdzējas iestādes vai kopīgi ar šādu
līgumslēdzēju iestādi noslēgto vispārīgo vienošanos ar nosacījumu, ka vispārīgā
vienošanās paredz īpašus noteikumus, kas ļauj attiecīgajai līgumslēdzējai
iestādei vai līgumslēdzējām iestādēm vai attiecīgajam līgumslēdzējam vai
līgumslēdzējiem piešķirt atsevišķas koncesijas. 7.
Lēmumiem par koncesiju piešķiršanu pārrobežu
koncesiju piešķiršanas procedūrās piemēro parastos pārbaudes mehānismus, kas
pieejami saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. 8.
Lai nodrošinātu pārbaudes mehānismu efektīvu
darbību, dalībvalstis nodrošina, ka to vietējā tiesību sistēmā pilnībā īsteno
to pārskatīšanas struktūru lēmumus Padomes Direktīvas 89/665/EEK[28] un
Padomes Direktīvas 92/13/EEK nozīmē, kas atrodas citās dalībvalstīs, ja šādi
lēmumi attiecas uz līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem, kas atrodas to
teritorijā un kas piedalās attiecīgajā pārrobežu koncesijas piešķiršanas
procedūrā. 32. pants
Tehniskās specifikācijas 1.
Tehniskās specifikācijas, kā noteikts
VIII pielikuma 1. punktā, izklāsta koncesijas dokumentos. Tajās
nosaka būves, pakalpojuma vai piegādes raksturlielumus. Šie raksturlielumi var arī attiekties uz
pieprasīto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu īpašu ražošanas vai sniegšanas
procesu vai jebkuru citu to aprites cikla posmu, kā minēts 2. panta
14. punktā. Tehniskajās specifikācijās norāda arī, vai būs
vajadzīga intelektuālā īpašuma tiesību nodošana. Visām koncesijām, kuru priekšmets ir paredzēts
lietošanai personām — neatkarīgi no tā, vai tas paredzēts plašākai
sabiedrībai vai līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja
personālam — minētās tehniskās specifikācijas, izņemot atbilstīgi
pamatotus gadījumus, sagatavo tā, lai ņemtu vērā kritērijus par pieejamību
cilvēkiem ar invaliditāti vai projektēšanu visu lietotāju ērtībām. Ja ar Savienības tiesību aktu pieņem obligātus
piekļuves standartus, tehniskajās specifikācijās ietver atsauci uz šādiem
standartiem, ciktāl ir runa par piekļuves kritērijiem. 2.
Tehniskās specifikācijas garantē visiem ekonomikas
dalībniekiem vienādu piekļuvi koncesijas piešķiršanas procedūrai un nerada
nepamatotus ierobežojumus konkurencei koncesiju piešķiršanas procedūrās. 3.
Neskarot obligātos valsts tehniskos noteikumus,
ciktāl tie ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, tehniskās specifikācijas
izsaka kādā no turpmākajiem veidiem: (a) ar darbības rezultātiem vai funkcionālām
prasībām, ietverot vides raksturlielumus, ar nosacījumu, ka šie raksturlielumi
ir pietiekami precīzi, lai pretendenti varētu noteikt līguma priekšmetu un lai
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji varētu piešķirt līguma slēgšanas
tiesības; (b) ar atsauci uz tehniskajām specifikācijām,
kas definētas VIII pielikumā, un — hierarhiskā secībā — uz
valsts standartiem, kuros pārņemti Eiropas standarti, Eiropas tehniskiem
apstiprinājumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, starptautiskiem
standartiem, Eiropas standartizācijas institūciju noteiktām citām tehnisko atsauču
sistēmām vai, ja tādu nav, uz valsts standartiem, valsts tehniskajiem
apstiprinājumiem vai valsts tehniskajām specifikācijām attiecībā uz būvju
projektēšanu, tāmēšanu un realizāciju un piegāžu izmantošanu; katru atsauci
papildina ar frāzi „vai līdzvērtīgs”; (c) ar darbības rezultātiem vai funkcionālām
prasībām, kā minēts a) apakšpunktā, pievienojot tādu atsauci uz
b) apakšpunktā minētajām tehniskajām specifikācijām, ko uzskata par
atbilstošu šādiem darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām; (d) ar atsauci uz a) apakšpunktā
minētajām specifikācijām attiecībā uz dažiem raksturlielumiem un ar atsauci uz
b) apakšpunktā minētajiem darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām
attiecībā uz citiem raksturlielumiem. 4.
Izņemot tad, ja līguma priekšmets to attaisno,
tehniskajās specifikācijās nemin konkrētus ražotājus vai avotus vai konkrētus
procesus, vai tirdzniecības markas, patentus, tipus, vai konkrētu izcelsmi, vai
ražošanas veidu, kas dažiem uzņēmumiem vai ražojumiem var nodrošināt
priekšrocības vai izraisīt to izslēgšanu. Izņēmuma gadījumos šādu atsauci var
iekļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un skaidru līguma
priekšmeta aprakstu saskaņā ar 3. punktu. Tādā gadījumā šādu atsauci
papildina ar frāzi „vai līdzvērtīgs”. 5.
Ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji
izmanto iespēju atsaukties uz 3. punkta b) apakšpunktā minētajām
specifikācijām, tie nenoraida piedāvājumu tikai tāpēc, ka piedāvātie būvdarbi,
piegādes un pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajām specifikācijām, ja
pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, tostarp 33. pantā
minētos pierādījumus, pierāda, ka viņa piedāvātie risinājumi līdzvērtīgi
nodrošina tehnisko specifikāciju prasību izpildi. 6.
Ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji
izmanto 3. punkta a) apakšpunktā noteikto iespēju tehniskās
specifikācijas izteikt ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām, tad
tie nenoraida tādu būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu piedāvājumu, kas atbilst
valsts standartam, ar ko pārņemts Eiropas standarts, Eiropas tehniskajam
apstiprinājumam, kopējai tehniskai specifikācijai, starptautiskajam standartam
vai tehnisko atsauču sistēmai, kuru izveidojusi Eiropas standartizācijas
institūcija, ja šīs specifikācijas nodrošina noteiktos darbības rezultātus vai
funkcionālās prasības. Pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus
līdzekļus, tostarp 33. pantā minētos, savā piedāvājumā pierāda, ka
piedāvātie būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilst līgumslēdzējas iestādes
vai līgumslēdzēja noteiktajiem darbības rezultātiem vai funkcionālajām
prasībām. 33. pants
Testa ziņojumi, sertifikācija un citi pierādījumi 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji var
pieprasīt, lai ekonomikas dalībnieki nodrošinātu testa ziņojumu, ko izsniegusi
atzīta struktūra, vai sertifikātu, kuru izdevusi šāda struktūra, lai pierādītu
atbilstību tehniskajām specifikācijām. Ja līgumslēdzējas iestādes pieprasa iesniegt
sertifikātus, ko izdevušas atzītas struktūras un kas apstiprina atbilstību
konkrētai tehniskajai specifikācijai, tās pieņem arī citu līdzvērtīgu atzītu
struktūru sertifikātus. 2.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji pieņem
arī citus atbilstīgus pierādījumus, piemēram, ražotāja tehnisko dokumentāciju,
ja attiecīgais ekonomikas dalībnieks nevar piekļūt 1. punktā minētajiem
sertifikātiem vai testa ziņojumiem vai ja nav iespējams tos iegūt attiecīgajos
termiņos. 3.
Atzītas struktūras šā panta nozīmē ir testēšanas un
kalibrēšanas laboratorijas un visas sertificēšanas un inspekcijas struktūras,
kas akreditētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK)
Nr. 765/2008[29]. 4.
Dalībvalstis nodrošina citām dalībvalstīm pēc to
pieprasījuma visu informāciju, kas saistīta ar liecībām un dokumentiem, kuri
iesniegti, lai pierādītu atbilstību 32. un šajā pantā minētajām
tehniskajām prasībām. Reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz šo
informāciju saskaņā ar noteikumiem par pārvaldību, kā minēts [direktīvas, ar ko
aizstāj Direktīvu 2004/18/EK] 88. pantā. II iedaļa
Dalībnieku atlase un koncesiju piešķiršana 34. pants
Vispārīgi principi Koncesijas piešķir, pamatojoties uz
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar
39. pantu, ja ir izpildīti šādi kumulatīvie nosacījumi: (a) piedāvājums atbilst prasībām,
nosacījumiem un kritērijiem, kas izklāstīti paziņojumā par koncesiju vai
uzaicinājumā apstiprināt ieinteresētību un koncesijas piešķiršanas dokumentos; (b) piedāvājumu ir iesniedzis pretendents,
kas (i) nav izslēgts no dalības piešķiršanas
procedūrā saskaņā ar 36. panta 4.–8. punktu un (ii) atbilst līgumslēdzējas iestādes vai
līgumslēdzēja noteiktajiem atlases kritērijiem saskaņā ar 36. panta
1.–3. punktu. 35. pants
Procedurālās garantijas 1.
Paziņojumā par līgumu, uzaicinājumā iesniegt
piedāvājumus vai koncesijas dokumentos līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji
ietver koncesijas aprakstu, piešķiršanas kritērijus un prasību minimumu, kas
jāizpilda. Šai informācijai jāļauj noteikt koncesijas būtību un darbības jomu,
kas savukārt ļauj ekonomikas dalībniekiem izlemt, vai viņi vēlas piedalīties
koncesijas piešķiršanas procedūrā. Sarunu gaitā nemaina aprakstu, piešķiršanas
kritērijus un prasību minimumu. 2.
Koncesijas piešķiršanas laikā līgumslēdzējas
iestādes un līgumslēdzēji nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem
pretendentiem. Proti, tie nesniedz informāciju diskriminējošā veidā, kas kādam
pretendentam var dot priekšrocības salīdzinājumā ar pārējiem pretendentiem. 3.
Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ierobežo
pieteikuma iesniedzēju skaitu atbilstīgā līmenī, to dara pārredzami un uz tādu
objektīvu kritēriju pamata, kas pieejami visiem ieinteresētajiem ekonomikas
dalībniekiem. 4.
Noteikumus par koncesijas piešķiršanas procedūras
organizēšanu, arī noteikumus par saziņu, procedūras posmiem un termiņiem,
nosaka iepriekš un paziņo visiem dalībniekiem. 5.
Ja koncesijas piešķiršana ietver sarunas,
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji ievēro šādus noteikumus: (a) ja sarunas notiek pēc piedāvājumu
iesniegšanas, tie rīko sarunas ar pretendentiem par viņu iesniegtajiem
piedāvājumiem, lai tos pielāgotu kritērijiem un prasībām, kas norādītas saskaņā
ar 1. punktu; (b) tie dalībniekiem neatklāj piedāvātos
risinājumus vai kādu citu konfidenciālu informāciju, ko tiem paziņojis
kandidāts, kas piedalās sarunās, ja nav saņemta kandidāta piekrišana; šāda
piekrišana nav vispārējs atbrīvojums, bet ir jāsniedz, atsaucoties uz konkrētu
risinājumu vai citas konfidenciālas informācijas paredzēto atklāšanu; (c) lai samazinātu apspriežamo piedāvājumu skaitu,
tie var risināt sarunas secīgos posmos, piemērojot piešķiršanas kritērijus,
kuri norādīti paziņojumā par līgumu, uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus vai
koncesijas dokumentos; paziņojumā par līgumu, uzaicinājumā iesniegt
piedāvājumus vai koncesijas dokumentos līgumslēdzēja iestāde norāda, vai tā
izmantos šo iespēju; (d) tie novērtē sarunās apspriestos piedāvājumus,
pamatojoties uz sākotnēji norādītajiem piešķiršanas kritērijiem; (e) tie rakstiski dokumentē oficiālās pārrunas un
visus citus pasākumus un notikumus, kas saistīti ar koncesijas piešķiršanas
procedūru; precīzāk, izmantojot visus atbilstīgos līdzekļus, tie nodrošina
sarunu izsekojamību. 6.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji iespējami
drīzāk informē visus kandidātus un pretendentus par pieņemtajiem lēmumiem
attiecībā uz koncesijas piešķiršanu, iekļaujot pamatojumu par ikvienu lēmumu
nepiešķirt paziņojumā par koncesiju publicētā līguma slēgšanas tiesības vai
sākt procedūru no jauna. 7.
Pēc attiecīgās personas pieprasījuma līgumslēdzēja
iestāde iespējami drīzāk — un jebkurā gadījumā 15 dienu laikā
pēc rakstiska pieprasījuma saņemšanas — informē: (a) katru neizraudzīto kandidātu par viņa
pieteikuma noraidīšanas iemesliem, (b) katru neizraudzīto pretendentu par
piedāvājuma noraidīšanas iemesliem, tostarp — attiecībā uz 32. panta
5. un 6. punktā minētajiem gadījumiem — norādot pamatojumu lēmumam
par līdzvērtības neesību vai lēmumam par to, ka būvdarbi, piegādes vai
pakalpojumi neatbilst darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām, (c) katru pretendentu, kurš iesniedzis
pieņemamu piedāvājumu, — par atlasītā piedāvājuma raksturlielumiem un
nosacītajām priekšrocībām, kā arī norāda izraudzītā pretendenta nosaukumu vai
vispārīgās vienošanās puses, (d) katru pretendentu, kurš iesniedzis
pieņemamu piedāvājumu, — par sarunu un dialoga ar pretendentiem norisi un
virzību. 8.
Tomēr līgumslēdzējas iestādes var izlemt neatklāt
daļu 6. punktā minētās informācijas par līgumu, ja šādas informācijas
atklāšana kavētu tiesību aktu izpildi, būtu pretrunā sabiedrības interesēm,
kaitētu ekonomikas dalībnieku likumīgām saimnieciskajām interesēm vai varētu
ierobežot godīgu konkurenci starp tiem. 36. pants
Kandidātu atlase un kvalifikācijas novērtēšana 1.
Līgumslēdzējas iestādes paziņojumā par koncesiju
norāda dalības nosacījumus, kas saistīti ar: (a)
piemērotību profesionālās darbības veikšanai; (b)
saimniecisko un finansiālo stāvokli; (c)
tehniskām un profesionālām spējām. Līgumslēdzēju iestāžu izvirzītie dalības
nosacījumi ir tikai tādi, kuri ir atbilstīgi, lai nodrošinātu, ka kandidātam
vai pretendentam ir juridiskās un finansiālās iespējas un saimnieciskās un
tehniskās spējas izpildīt piešķiramo koncesiju. Visas prasības ir saistītas un
stingri samērīgas ar līguma priekšmetu, ņemot vērā vajadzību nodrošināt īstu
konkurenci. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji
paziņojumā par koncesiju norāda arī, kāda izziņa vai izziņas jāiesniedz kā ekonomikas
dalībnieka spēju apliecinājums. Prasības attiecībā uz šādām izziņām ir
nediskriminējošas un samērīgas attiecībā pret koncesijas priekšmetu. 2.
Attiecībā uz 1. punktā minētajiem kritērijiem
ekonomikas dalībnieks attiecīgā gadījumā un attiecībā uz konkrētu koncesiju var
paļauties uz citu subjektu spējām neatkarīgi no tā, kāds ir tā un šo subjektu
attiecību juridiskais raksturs. Šādā gadījumā ekonomikas dalībnieks pierāda
līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam, ka viņa rīcībā būs nepieciešamie
resursi, piemēram, uzrādot minēto subjektu attiecīgu apņemšanos. Attiecībā uz
saimniecisko un finansiālo stāvokli līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji
var pieprasīt, lai ekonomikas dalībnieks un minētie subjekti būtu kopīgi
atbildīgi par līguma izpildi. 3.
Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem ekonomikas
dalībnieku grupa, kā minēts 22. pantā, var paļauties uz grupas dalībnieku
vai citu subjektu spējām. 4.
Dalībvalstis pieņem noteikumus, kuri novērš
favorītismu, korupciju un interešu konfliktus un kuru mērķis ir nodrošināt
piešķiršanas procedūras pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem
pretendentiem. Attiecībā uz interešu konfliktiem pieņemtie
pasākumi nav plašāki par to, kas absolūti nepieciešams, lai nepieļautu vai
izbeigtu konstatēto konfliktu. Šādi noteikumi ļauj no procedūras izslēgt
pretendentu vai kandidātu, ja interešu konfliktu nevar efektīvi novērst ar
citiem līdzekļiem. 5.
No dalības koncesijā izslēdz ikvienu kandidātu vai
pretendentu, kas ar spēkā stājušos tiesas spriedumu ir atzīts par vainīgu vienā
vai vairākos turpmāk minētajos noziegumos: (a) līdzdalība noziedzīgā organizācijā, kā
noteikts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI[30] 2. pantā; (b) korupcija, kā noteikts 3. pantā
Konvencijā par cīņu pret korupciju, kurā iesaistītas Eiropas Kopienas
amatpersonas vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas, un Padomes
Pamatlēmuma 2003/568/TI[31]
2. pantā, kā arī korupcija, kā noteikts līgumslēdzējas iestādes vai
ekonomikas dalībnieka valsts tiesību aktos; (c) krāpnieciskas darbības Konvencijas par
Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību[32]
1. panta nozīmē; (d) teroristu noziegumi vai ar terorisma
darbībām saistīti pārkāpumi, kā noteikts attiecīgi 1. un 3. pantā
Pamatlēmumā 2002/475/TI[33],
vai kūdīšana, atbalstīšana vai līdzdalība, vai mēģinājums izdarīt noziegumu
minētā pamatlēmuma 4. panta nozīmē; (e) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana,
kā noteikts Padomes Direktīvas 91/308/EEK[34] 1. pantā. Pienākumu izslēgt kandidātu vai pretendentu no
dalības koncesijā piemēro arī gadījumos, kad tiesas spriedumā, kas stājies
spēkā, par vainīgiem ir atzīti uzņēmuma direktori vai jebkuras citas personas,
kam ir pārstāvniecības, lēmumu pieņemšanas vai kontroles pilnvaras attiecībā uz
kandidātu vai pretendentu. 6.
Ekonomikas dalībnieku izslēdz no dalības koncesijā,
ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs ir saņēmis informāciju par lēmumu,
kas ir spēkā res judicata un kas nosaka, ka attiecīgais ekonomikas
dalībnieks nav izpildījis saistības, kuras attiecas uz nodokļu maksājumiem vai
sociālā nodrošinājuma iemaksām saskaņā ar tās valsts tiesību aktu noteikumiem,
kurā šis dalībnieks ir reģistrēts, vai saskaņā ar līgumslēdzējas iestādes vai
līgumslēdzēja valsts tiesību aktu noteikumiem. 7.
Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējas
iestādes vai līgumslēdzēji var izslēgt no dalības koncesijā ekonomikas
dalībnieku, ja ir atbilstība vienam no šādiem nosacījumiem: (a) ja tie uzzina par tādu Eiropas Savienības
vai valsts tiesību aktu citu nopietnu pārkāpumu, kuru mērķis ir aizsargāt
sabiedrības intereses atbilstīgi Līgumam; (b) ja ekonomikas dalībniekam ir piemērotas
maksātnespējas vai likvidācijas procedūras, ja tā aktīvus pārvalda likvidators
vai tiesa, ja tas ir noslēdzis mierizlīgumu ar kreditoriem, ja tas ir
pārtraucis saimniecisko darbību vai nonācis citā līdzvērtīgā situācijā, kas izriet
no līdzīgas procedūras, kura paredzēta valsts normatīvajos aktos; (c) ja ekonomikas dalībniekam ir konstatēti
būtiski vai pastāvīgi trūkumi saistībā ar kādas būtiskas prasības izpildi
saskaņā ar iepriekšēju līdzīgu koncesiju vai koncesijām ar to pašu līgumslēdzēju
iestādi vai līgumslēdzēju. Lai piemērotu izslēgšanas iemeslu, kas minēts
pirmās daļas c) apakšpunktā, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji
paredz līguma izpildes novērtēšanas metodi, kuras pamatā ir objektīvi un
izmērāmi kritēriji un kuru piemēro sistēmiski, konsekventi un pārredzami.
Izpildes novērtējuma rezultātus paziņo attiecīgajam ekonomikas dalībniekam, kam
dod iespēju iebilst pret konstatējumiem un saņemt tiesisku aizsardzību. 8.
Ikviens kandidāts vai pretendents, kas nonācis kādā
no 5.–7. punktā minētajām situācijām, var līgumslēdzējai iestādei vai
līgumslēdzējam nodrošināt liecības, kas pierāda viņu uzticamību, neraugoties uz
to, ka pastāv attiecīgais izslēgšanas iemesls. 9.
Dalībvalstis konkretizē šā panta īstenošanas
nosacījumus. Dalībvalstis citām dalībvalstīm pēc pieprasījuma sniedz visu
informāciju par šajā panta uzskaitītajiem izslēgšanas iemesliem. Reģistrācijas
dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz šo informāciju saskaņā ar noteikumiem
par pārvaldību, kā minēts Direktīvas [ar ko aizstāj
Direktīvu 2004/18/EK] 88. pantā. 37. pants
Termiņu noteikšana 1.
Nosakot koncesijas pieteikumu un piedāvājumu
iesniegšanas termiņus, līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji ņem vērā
konkrētās koncesijas sarežģītību un piedāvājuma izstrādei nepieciešamo laiku,
neskarot 37. pantā paredzētos minimālos termiņus. 2.
Ja pieteikumus vai piedāvājumus var sagatavot tikai
pēc attiecīgā objekta apmeklēšanas vai pēc koncesijas piešķiršanas
dokumentācijas pavaddokumentu pārbaudes uz vietas, koncesijas pieteikumu iesniegšanas
termiņus pagarina, lai visi attiecīgie ekonomikas dalībnieki būtu informēti par
visu informāciju, kas vajadzīga pieteikumu vai piedāvājumu sagatavošanai. 38. pants
Koncesijas pieteikumu iesniegšanas termiņi 1.
Ja līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji izvēlas
koncesiju, koncesijas pieteikumu iesniegšanas termiņš ir ne mazāks kā
52 dienas, sākot no dienas, kad nosūtīts paziņojums par koncesiju. 2.
Piedāvājumu saņemšanas termiņu var samazināt par
5 dienām, ja līgumslēdzējs pieņem piedāvājumus, kas iesniegti elektroniski
atbilstīgi 25. pantam. 39. pants
Koncesiju piešķiršanas kritēriji 1.
Koncesijas piešķir, pamatojoties uz objektīviem
kritērijiem, kas nodrošina atbilstību pārredzamības, nediskriminācijas un
vienlīdzīgas attieksmes principiem, un kas garantē, ka piedāvājumus novērtē
efektīvas konkurences apstākļos, kas ļauj noteikt līgumslēdzējas iestādes vai
līgumslēdzēja vispārēju saimniecisko ieguvumu. 2.
Piešķiršanas kritēriji ir saistīti ar koncesijas
priekšmetu un nenodrošina līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam
neierobežotu izvēles brīvību. Minētie kritēriji nodrošina efektīvas konkurences
iespēju, un tos papildina ar prasībām, kas ļauj efektīvi pārbaudīt pretendentu
sniegto informāciju. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, pamatojoties uz
pretendentu sniegto informāciju un pierādījumiem, efektīvi pārbauda, vai
piedāvājumi atbilst piešķiršanas kritērijiem. 3.
Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs paziņojumā
par koncesiju vai koncesijas dokumentos norāda katra 1. punktā noteiktā
kritērija relatīvo svērumu vai uzskaita šos kritērijus, sakārtojot tos secībā
pēc nozīmības. 4.
Dalībvalstis var noteikt, ka līgumslēdzējas
iestādes un līgumslēdzēji koncesiju piešķiršanu pamato ar saimnieciski
visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju atbilstīgi 2. punktam. Minētie
kritēriji papildus cenai vai izmaksām var ietvert jebkuru no šādiem
kritērijiem: (a) kvalitāte, ietverot tehniskās
priekšrocības, estētiskās un funkcionālās īpašības, pieejamība, projektēšana
visu lietotāju ērtībām, vides raksturlielumi un inovatīvais raksturs; (b) pakalpojumu koncesijām un koncesijām, kas
saistītas ar būvju projektēšanu, var ņemt vērā tā personāla organizāciju,
kvalifikāciju un pieredzi, kurš norīkots attiecīgās koncesijas izpildei,
paredzot, ka pēc koncesijas piešķiršanas šādu personālu drīkst aizstāt tikai ar
līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja piekrišanu, kam jāpārliecinās, ka
aizstājēji nodrošina līdzvērtīgu organizāciju un kvalitāti; (c) pēcpārdošanas pakalpojumi un tehniskā
palīdzība, piegādes datums un piegādes laikposms vai pabeigšanas laikposms; (d) pieprasīto būvdarbu, piegāžu vai
pakalpojumu konkrētais ražošanas vai sniegšanas process vai citi aprites cikla
posmi, kā minēts 2. panta 1. punkta 14. apakšpunktā, ciktāl
minētie kritēriji attiecas uz faktoriem, kas ir tieši iesaistīti šajos procesos
un kas raksturo pieprasīto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu konkrēto ražošanas
vai sniegšanas procesu. 5.
Šā panta 4. punktā minētajā gadījumā
līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs paziņojumā par līgumu, uzaicinājumā
iesniegt piedāvājumu vai koncesijas dokumentos norāda katra kritērija relatīvo
svērumu, ko izmantos, lai noteiktu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Kritērijiem piešķirto svērumu var izteikt, nosakot
diapazonu ar attiecīgu maksimālo starpību. Ja svērumu noteikšana nav iespējama objektīvu
iemeslu dēļ, līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs norāda kritērijus,
sakārtojot tos secībā pēc nozīmības. 40. pants
Aprites cikla izmaksas 1.
Aprites cikla izmaksas aptver, ciktāl attiecināms,
šādas preces, pakalpojuma vai būvdarbu aprites cikla izmaksas, kā definēts
2. panta 1. punkta 14. apakšpunktā: (a)
iekšējās izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas
ar iegādi (piemēram, ražošanas izmaksas), izmantošanu (piemēram,
elektroenerģijas patēriņš, apkopes izmaksas) un aprites cikla beigām (piemēram,
savākšanas un otrreizējas pārstrādes izmaksas); (b)
ārējās vides izmaksas, kas tieši saistītas ar
aprites ciklu — ar nosacījumu, ka tās var aprēķināt naudas izteiksmē un
pārbaudīt, — un kas var ietvert siltumnīcefekta gāzu un citu piesārņotāju
emisijas izmaksas un citas klimata pārmaiņu mazināšanas izmaksas. 2.
Ja līgumslēdzējas iestādes novērtē izmaksas,
izmantojot aprites cikla izmaksu pieeju, tās koncesijas piešķiršanas dokumentos
norāda metodiku, kas izmantota aprites cikla izmaksu aprēķināšanai. Izmantotajai
metodikai jāatbilst visiem šādiem nosacījumiem: (a)
tā ir izstrādāta, pamatojoties uz zinātnisku
informāciju, vai balstās uz citiem objektīvi pārbaudāmiem un nediskriminējošiem
kritērijiem; (b)
tā ir noteikta atkārtotai vai pastāvīgai
izmantošanai; (c)
tā ir pieejama visām ieinteresētajām personām. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji atļauj
ekonomikas dalībniekiem, tostarp ekonomikas dalībniekiem no trešām valstīm,
izmantot atšķirīgu metodiku piedāvājumu aprites cikla izmaksu noteikšanai ar
nosacījumu, ka ekonomikas dalībnieki pierāda, ka šī metodika atbilst a), b) un
c) apakšpunktā noteiktajām prasībām un ir līdzvērtīga līgumslēdzējas iestādes
vai līgumslēdzēja norādītajai metodikai. 3.
Ja kopēja metodika aprites cikla izmaksu
aprēķināšanai ir pieņemta kā Savienības tiesību akta daļa, arī ar nozaru
regulējumā pieņemtajiem deleģētajiem aktiem, to piemēro gadījumos, kad aprites
cikla izmaksas ir ietvertas 39. panta 4. punktā minētajos līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijos. Šādu tiesību aktu saraksts ir izklāstīts II
pielikumā. Saskaņā ar 46. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz šā saraksta atjaunināšanu, ja minētie grozījumi ir vajadzīgi
saistībā ar jauna tiesību akta pieņemšanu vai šādu tiesību aktu atcelšanu vai grozīšanu. III SADAĻA
Koncesiju izpildes noteikumi 41. pants
Apakšuzņēmuma līgumi 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji pēc pašu
iniciatīvas vai saskaņā ar dalībvalsts prasībām koncesijas dokumentos var
pieprasīt, lai pretendents savā piedāvājumā norādītu tās līguma daļas, kuru
izpildei tas ir paredzējis slēgt apakšuzņēmuma līgumus ar trešām personām, un
visus ierosinātos apakšuzņēmējus. 2.
Šā panta 1. punkts neskar galvenā ekonomikas
dalībnieka atbildības jomu. 42. pants
Koncesiju grozījumi to darbības laikā 1.
Koncesijas noteikumu būtiskus grozījumus tās
darbības laikā uzskata par jaunu piešķiršanu šīs direktīvas nozīmē, un rīko
jaunu koncesijas piešķiršanas procedūru saskaņā ar šo direktīvu. 2.
Koncesijas grozījumu tās darbības laikā uzskata par
būtisku 1. punkta nozīmē, ja grozījums būtiski maina sākotnēji noslēgto
koncesiju. Jebkurā gadījumā, neskarot 3. un 4. punktu, grozījumu
uzskata par būtisku, ja ir atbilstība kādam no šiem nosacījumiem: (a)
ar grozījumu ievieš nosacījumus, kas — ja
tie būtu bijuši ietverti sākotnējā koncesijas piešķiršanas
procedūrā — būtu ļāvuši izvēlēties citus kandidātus, nevis sākotnēji
atlasītos, vai būtu ļāvuši piešķirt koncesiju citam pretendentam; (b)
grozījums izmaina koncesijas saimniecisko līdzsvaru
par labu koncesionāram vai (c)
grozījums būtiski paplašina koncesijas darbības
jomu, lai ietvertu piegādes, pakalpojumus vai būvdarbus, kas sākotnēji nebija
ietverti. 3.
Koncesionāra aizstāšanu uzskata par būtisku
grozījumu 1. punkta nozīmē. Tomēr pirmo daļu nepiemēro gadījumā, kad pēc
uzņēmuma pārstrukturēšanas darbībām, maksātnespējas vai uz līguma klauzulas
pamata sākotnējā darbuzņēmēja pienākumus kopumā vai daļēji pārņem cits
ekonomikas dalībnieks, kas atbilst sākotnēji noteiktajiem kvalifikācijas
atlases kritērijiem, ar nosacījumu, ka tas nerada citus būtiskus koncesijas
grozījumus un nav iecerēts ar mērķi izvairīties no šīs direktīvas piemērošanas. 4.
Ja grozījuma vērtību var izteikt naudas izteiksmē,
grozījumu neuzskata par būtisku 1. punkta nozīmē, ja tā vērtība
nepārsniedz 5. pantā noteiktās robežvērtības un ir zemāka par 5 % no
sākotnējā līguma cenas, ar nosacījumu, ka grozījums neizmaina līguma vispārējo
būtību. Ja tiek ieviesti vairāki secīgi grozījumi, to novērtē, pamatojoties uz
secīgo grozījumu kopējo vērtību. 5.
Koncesijas grozījumus neuzskata par būtiskiem
1. punkta nozīmē, ja tie ir paredzēti koncesijas dokumentos skaidrās,
precīzās un nepārprotamās pārskatīšanas klauzulās vai kā iespējas. Šādās
klauzulās norāda iespējamo grozījumu vai iespēju apmēru un būtību, kā arī
nosacījumus, ar kuriem tās var izmantot. Klauzulās neparedz grozījumus vai
iespējas, kas mainītu koncesijas vispārējo būtību. 6.
Atkāpjoties no 1. punkta, būtiskam grozījumam
nav vajadzīga jauna koncesijas piešķiršanas procedūra, ja ir atbilstība šādiem
kumulatīviem nosacījumiem: (a)
grozījumi ir vajadzīgi tādu apstākļu dēļ, ko rūpīga
līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs nevarēja paredzēt; (b)
grozījums nemaina koncesijas vispārējo būtību; (c)
līgumslēdzēju iestāžu piešķirtu koncesiju gadījumā
— ja cenas pieaugums nepārsniedz 50 % no sākotnējās koncesijas vērtības. Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par šādiem grozījumiem.
Šādi paziņojumi ietver VII pielikumā izklāstīto informāciju, un tos
publicē saskaņā ar 28. pantu. 7.
Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji neizmanto
koncesijas grozījumu iespēju šādos gadījumos: (a)
ja grozījuma nolūks būtu novērst koncesionāra
darbības nepilnības vai to sekas, ko var novērst, piemērojot līgumsaistību
izpildi; (b)
ja grozījuma nolūks būtu kompensēt cenu svārstību
izraisīto cenas pieauguma risku, kas būtiski ietekmētu līguma izpildi un pret
kuru koncesionārs ir nodrošinājies. 43. pants
Koncesiju izbeigšana Dalībvalstis nodrošina, ka līgumslēdzējām
iestādēm un līgumslēdzējiem saskaņā nosacījumiem valsts tiesību aktos, ko
piemēro attiecībā uz līgumiem, ir iespēja izbeigt koncesiju tās darbības laikā,
ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem: (a)
vairs nav piemērojami 15. pantā paredzētie
izņēmumi, jo juridiskajā personā, kam piešķirtas līguma slēgšanas tiesības saskaņā
ar 15. panta 4. punktu, ir privāta līdzdalība; (b)
koncesijas grozījums ir jauna piešķiršana
42. panta nozīmē; (c)
Eiropas Savienības Tiesa saskaņā ar Līguma
258. pantā noteikto procedūru ir konstatējusi, ka dalībvalsts nav
pildījusi savas Līgumos paredzētās saistības, jo šīs dalībvalsts līgumslēdzēja
iestāde vai līgumslēdzējs ir attiecīgo koncesiju piešķīris, nenodrošinot
atbilstību Līgumos un šajā direktīvā noteiktajām saistībām. V SADAĻA
GROZĪJUMI Direktīvā 89/665/EEK UN
Direktīvā 92/13/EEK 44. pants
Grozījumi Direktīvā 89/665/EEK Direktīvu 89/665/EK groza šādi. 1.
Direktīvas 1. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Šo direktīvu piemēro līgumiem, kas minēti
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā
2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu
un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras, izņemot
gadījumus, kad šādi līgumi ir izslēgti no minētās direktīvas piemērošanas jomas
saskaņā ar tās 10.–18. pantu. Šo direktīvu piemēro arī koncesijām, kuras
piešķīrušas līgumslēdzējas iestādes un kuras minētas Direktīvā [par
koncesiju piešķiršanu], izņemot gadījumus, kad šādas koncesijas ir izslēgtas no
darbības jomas saskaņā ar minētās direktīvas 8., 9., 15. un 21. pantu. Šīs direktīvas nozīmē līgumi ietver publiskus
līgumus, vispārējās vienošanās, publiskas būves koncesijas, pakalpojumu
koncesijas un dinamiskās iepirkumu sistēmas.” b) panta 1. punkta trešo daļu aizstāj
ar šādu: „Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai
nodrošinātu, ka attiecībā uz līgumiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/18/EK
vai Direktīva [par koncesijām], līgumslēdzēju iestāžu lēmumus var efektīvi
un jo īpaši iespējami ātri pārskatīt saskaņā ar šīs direktīvas 2.–2.f pantā
izklāstītajiem nosacījumiem, pamatojoties uz to, ka ar šādiem lēmumiem ir
pārkāpti Kopienas tiesību akti publiskā iepirkuma jomā vai attiecīgās valsts
noteikumi, ar kuriem transponē minētos tiesību aktus.” 2.
Direktīvas 2.a panta 2. punktu groza šādi: a) pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Pēc lēmuma par tāda līguma slēgšanas tiesību
piešķiršanu, uz ko attiecas Direktīva 2004/18/EK vai Direktīva [par
koncesijām], līgumu nevar noslēgt, kamēr nav pagājis termiņš, kas ir vismaz 10
kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem
un kandidātiem ir nosūtīts lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ja
izmanto faksu vai elektroniskus līdzekļus, vai — ja izmanto citus
saziņas līdzekļus — vai nu vismaz 15 kalendārās dienas no
nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem un kandidātiem ir
nosūtīts lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, vai arī vismaz 10
kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemts lēmums par līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu.”; b) ceturtajā daļā pirmo ievilkumu aizstāj ar
šādu: „– kopsavilkumu par atbilstīgajiem iemesliem, kā
minēts Direktīvas 2004/18/EK 41. panta 2. punktā, ņemot vērā
minētās direktīvas 41. panta 3. punkta noteikumus, vai
Direktīvas [par koncesijām] 35. panta 7. punktā, ņemot vērā
minētās direktīvas 35. panta 8. punkta noteikumus; un” 3.
Direktīvas 2.b panta a) punktu aizstāj ar
šādu: „a) ja Direktīvā 2004/18/EK vai
Direktīvā [par koncesijām] nav noteikta paziņojuma par līgumu iepriekšēja
publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;” 4.
Direktīvas 2.d pantu groza šādi: a) panta 1. punkta a) apakšpunktu
aizstāj ar šādu: „a) ja līgumslēdzēja iestāde līguma slēgšanas
tiesības ir piešķīrusi, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas nav bijis pieļaujami saskaņā ar
Direktīvu 2004/18/EK vai Direktīvu [par koncesijām];” (b) panta 4. punktā pirmo ievilkumu
aizstāj ar šādu: „– līgumslēdzēja iestāde uzskata, ka līguma
slēgšanas tiesību piešķiršana, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir pieļaujama saskaņā ar Direktīvu
2004/18/EK vai Direktīvu [par koncesijām],”; 5.
Direktīvas 2.f 1. punkta a) apakšpunktu
groza šādi: a) pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu: „– līgumslēdzēja iestāde publicēja paziņojumu par
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK
35. panta 4. punktu, 36. un 37. pantu vai ar
Direktīvas [par koncesijām] 26. un 27. pantu, ar nosacījumu, ka
minētajā paziņojumā ir ietverts pamatojums līgumslēdzējas iestādes lēmumam
līguma slēgšanas tiesības piešķirt bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai”; (b) aiz pirmā ievilkuma ievieto šādu: „– līgumslēdzēja iestāde informēja attiecīgos
pretendentus un kandidātus par līguma noslēgšanu, ar nosacījumu, ka minētajā
informācijā ir kopsavilkums par attiecīgajiem iemesliem, kā minēts
Direktīvas 2004/18/EK 41. panta 2. punktā, ievērojot minētās
direktīvas 41. panta 3. punktu, vai Direktīvas [par koncesijām]
35. panta 7. punktā, ievērojot minētās direktīvas 35. panta
8. punktu. Šī iespēja attiecas arī uz šīs direktīvas 2.b panta
c) punktā minētajiem gadījumiem;” 6.
Direktīvas 3. panta 1. punktu aizstāj ar
šādu: „1. Komisija var izmantot šā panta
2.–5. punktā paredzēto procedūru, ja tā pirms līguma noslēgšanas uzskata,
ka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas Direktīva
2004/18/EK vai Direktīva [par koncesijām], ir nopietni pārkāpti Kopienas
tiesību akti publiskā iepirkuma jomā.” 45. pants
Grozījumi Direktīvā 92/13/EEK Direktīvu 92/13/EK groza šādi. 1.
Direktīvas 1. panta 1. punktu groza šādi: a) pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām: „Šo direktīvu piemēro līgumiem, kas minēti Eiropas
Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK,
ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas
ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1),
izņemot gadījumus, kad šādi līgumi ir izslēgti no minētās direktīvas darbības
jomas saskaņā ar tās 5. panta 2. punktu, 19.–26. pantu, 29. un
30. pantu vai 62. pantu. Šo direktīvu piemēro arī koncesijām, kuras
piešķīruši līgumslēdzēji un kuras minētas Direktīvā [par koncesijām], izņemot
gadījumus, kad šādi līgumi ir izslēgti no darbības jomas saskaņā ar minētās
direktīvas 8., 10., 11., 12., 14., 15. un 21. pantu.”; b) trešo daļu aizstāj ar šādu: „Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai
nodrošinātu, ka attiecībā uz līgumiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/17/EK
vai Direktīva [par koncesijām], līgumslēdzēju iestāžu lēmumus var efektīvi
un jo īpaši iespējami ātri pārskatīt saskaņā ar šīs direktīvas 2.–2.f pantā
izklāstītajiem nosacījumiem, pamatojoties uz to, ka ar šādiem lēmumiem ir
pārkāpti Kopienas tiesību akti publiskā iepirkuma jomā vai attiecīgās valsts
noteikumi, ar kuriem transponē minētos tiesību aktus.” 2.
Direktīvas 2.a panta 2. punktu groza šādi: a) pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Pēc lēmuma par tāda līguma slēgšanas tiesību
piešķiršanu, uz ko attiecas Direktīva 2004/17/EK vai Direktīva [par
koncesijām], līgumu nevar noslēgt, kamēr nav pagājis termiņš, kas ir vismaz 10
kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem
un kandidātiem ir nosūtīts lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ja
izmanto faksu vai elektroniskus līdzekļus, vai — ja izmanto citus
saziņas līdzekļus — vai nu vismaz 15 kalendārās dienas no
nākamās dienas pēc dienas, kad attiecīgajiem pretendentiem un kandidātiem ir
nosūtīts lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, vai arī vismaz 10
kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemts lēmums par līguma
slēgšanas tiesību piešķiršanu.”; b) ceturtajā daļā pirmo ievilkumu aizstāj ar
šādu: „– kopsavilkumu par atbilstīgajiem iemesliem, kā
minēts Direktīvas 2004/17/EK 49. panta 2. punktā vai
Direktīvas [par koncesijām] 35. panta 7. punktā, ņemot vērā
minētās direktīvas 35. panta 8. punkta noteikumus; un”. 3.
Direktīvas 2.b panta a) punktu aizstāj ar
šādu: „a) ja Direktīvā 2004/17/EK vai
Direktīvā [par koncesijām] nav noteikta paziņojuma par līgumu iepriekšēja
publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;” 4.
Direktīvas 2.c pantu aizstāj ar šādu: „2.c pants Ja dalībvalsts nosaka, ka ikviens pieprasījums
pārskatīt līgumslēdzēja lēmumu, kas pieņemts saistībā ar vai attiecībā uz
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, uz kuru attiecas
Direktīva 2004/17/EK vai Direktīva [par koncesijām], ir jāiesniedz
pirms noteikta termiņa beigām, tad šis termiņš ir vismaz 10 kalendārās
dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad pretendentam vai kandidātam ir
nosūtīts līgumslēdzēja lēmums, ja izmanto faksu vai elektroniskos saziņas
līdzekļus, vai — ja izmanto citus saziņas līdzekļus — vai
nu vismaz 15 kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad
pretendentam vai kandidātam ir nosūtīts līgumslēdzēja lēmums, vai arī vismaz
10 kalendārās dienas no nākamās dienas pēc dienas, kad saņemts
līgumslēdzēja lēmums. Katram pretendentam vai kandidātam paziņojot
līgumslēdzēja lēmumu, tam pievieno kopsavilkumu par atbilstīgajiem iemesliem.
Attiecībā uz pieprasījumiem pārskatīt šīs direktīvas 2. panta 1. punkta
b) apakšpunktā minētos lēmumus, uz ko neattiecas īpaša paziņošana, termiņš
ir vismaz 10 kalendārās dienas no attiecīgā lēmuma publicēšanas dienas.” 5.
Direktīvas 2.d pantu groza šādi: a) panta 1. punkta a) apakšpunktu
aizstāj ar šādu: „a) ja līgumslēdzējs līguma slēgšanas tiesības
ir piešķīris, iepriekš nepublicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, un tas nav bijis pieļaujami saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK vai
Direktīvu [par koncesijām]”; b) panta 4. punktā pirmo ievilkumu
aizstāj ar šādu: „– līgumslēdzējs uzskata, ka līguma slēgšanas
tiesību piešķiršana, iepriekš nepublicējot paziņojumu Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī, ir pieļaujama saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK vai
Direktīvu [par koncesijām]”. 6.
Direktīvas 2.f panta 1. punkta
a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „– līgumslēdzējs publicēja paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību
piešķiršanu saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 43. un 44. pantu
vai Direktīvas [par koncesijām] 26. un 27. pantu, ar nosacījumu, ka
minētajā paziņojumā ir ietverts pamatojums līgumslēdzēja lēmumam līguma
slēgšanas tiesības piešķirt bez paziņojuma iepriekšējas publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai – līgumslēdzējs informēja attiecīgos pretendentus
un kandidātus par līguma noslēgšanu, ar nosacījumu, ka minētajā informācijā ir
kopsavilkums par attiecīgajiem iemesliem, kā minēts Direktīvas 2004/17/EK
49. panta 2. punktā vai Direktīvas [par koncesijām] 35. panta
7. punktā, ievērojot minētās direktīvas 35. panta 8. punkta noteikumus.
Šī iespēja attiecas arī uz šīs direktīvas 2.b panta c) punktā
minētajiem gadījumiem;”. 7.
Direktīvas 8. panta 1. punktu aizstāj ar
šādu: „1. Komisija var izmantot šā panta
2.–5. punktā paredzēto procedūru, ja tā pirms līguma noslēgšanas uzskata,
ka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas Direktīva
2004/17/EK vai Direktīva [par koncesijām], vai saistībā ar
Direktīvas 2004/17/EK 27. panta a) punktu — to
līgumslēdzēju gadījumā, uz kuriem attiecas minētais noteikums, — ir nopietni pārkāpti
Kopienas tiesību akti publiskā iepirkuma jomā.” VI SADAĻA
DELEĢĒTĀS PILNVARAS, ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 46. pants
Deleģēšanas īstenošana 1.
Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai
piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.
Direktīvas 4. panta 3. punktā,
21. panta 3. punktā, 23. panta 2. punktā, 25. panta
3. punktā, 40. panta 3. punktā un 52. panta 2. punktā
minētās pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs direktīvas
spēkā stāšanās dienas]. 3.
Direktīvas 4. panta 3. punktā,
21. panta 3. punktā, 23. panta 2. punktā, 25. panta
3. punktā, 40. panta 3. punktā un 52. panta 2. punktā
minētās pilnvaras jebkurā laikā var atsaukt Eiropas Parlaments vai Padome. Ar
lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos
deleģētos aktus. 4.
Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to
paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5.
Saskaņā ar šo pantu pieņemts deleģētais akts stājas
spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan
Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc
Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem
mēnešiem. 47. pants
Steidzamības procedūra 1.
Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu,
stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi
atbilstoši 2. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un
Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru. 2.
Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt
iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 46. panta 5. punktā minēto
procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas
Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus. 48. pants
Komiteju procedūra 1.
Komisijai palīdz Publiskā iepirkuma padomdevēja
komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 71/306/EEK[35]. Minētā
komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2.
Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Regulas (ES)
Nr. 182/2011 4. pantu. 49. pants
Transponēšana 1.
Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un
administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības
vēlākais līdz 2014. gada 30. jūnijam. Dalībvalstis tūlīt dara
Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos
ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai
publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 2.
Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību
aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 50. pants
Pārejas posma noteikumi Atsauces uz Direktīvas 2004/17/EK
1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu un Direktīvas 2004/18/EK
III sadaļas 1. panta 3. un 4. punktu uzskata par atsaucēm uz šo
direktīvu. 51. pants
Pārskatīšana Komisija pārskata ekonomisko ietekmi uz
iekšējo tirgu, kas izriet no 5. pantā noteikto robežvērtību piemērošanas,
un par to ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2016. gada
30. jūnijam. 52. pants
Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā
pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 53. pants
Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes
vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS
2. PANTA 1. PUNKTA 5. APAKŠPUNKTĀ MINĒTO DARBĪBU SARAKSTS[36] NACE Rev. 1 (1) || CPV kods F IEDAĻA || BŪVNIECĪBA Daļa || Grupa || Klase || Darbības veids || Piezīmes 45 || || || Būvniecība || Šajā daļā ietilpst: jaunu ēku būvniecība un būvdarbi, restaurācija un remontdarbi. || 45000000 || 45.1 || || Būvlaukuma sagatavošana || || 45100000 || || 45.11 || Būvju demontāža un nojaukšana; grunts pārvietošana || Šajā klasē ietilpst: — būvju un citu konstrukciju demontāža, — būvlaukuma attīrīšana, — grunts noņemšana — norakšanas, būvlaukuma līmeņošanas un iezīmēšanas darbi, tranšeju rakšana, akmeņu novākšana, spridzināšana utt., — derīgo izrakteņu ieguves vietas sagatavošana: — — liekās slodzes noņemšana un citi sagatavošanas darbi minerālu nogulu un karjeru vietās. Šajā klasē arī ietilpst: — būvlaukuma drenāža, — lauksaimniecības un meža zemes drenāža. || 45110000 || || 45.12 || Izmēģinājuma urbšana un urbumu izveidošana || Šajā klasē ietilpst: — izmēģinājuma urbšana, izmēģinājuma urbumu veidošana un grunts paraugu ņemšana celtniecības, ģeofiziskiem, ģeoloģiskiem vai līdzīgiem mērķiem. Šajā klasē neietilpst: — naftas un gāzes ieguves urbumu veidošana, sk. 11.20, — ūdens ieguves urbumu veidošana, sk. 45.25, — šahtu izciršana, sk. 45.25, — naftas un gāzes lauku izpēte, ģeofiziskā, ģeoloģiskā un seismiskā apsekošana, sk. 74.20. || 45120000 || 45.2 || || Pabeigti vai atsevišķu kārtu būvdarbi; inženiertehniskie darbi || || 45200000 || || 45.21 || Vispārīgie ēku būvniecības darbi un inženiertehniskie darbi || Šajā klasē ietilpst: — visu tipu ēku būvniecība, inženiertehnisko būvju būvniecība, — tilti, ieskaitot autoceļu estakādes, viadukti, tuneļi un apakšzemes pārejas, — maģistrālie cauruļvadi, komunikāciju un elektropadeves līnijas, — pilsētas cauruļvadi, pilsētas komunikāciju un elektropadeves līnijas, — citi saistītie darbi pilsētās, — saliekamo konstrukciju montāža un uzstādīšana būvlaukumā. Šajā klasē neietilpst: — ar naftas un gāzes ieguvi saistīti pakalpojumi, sk. 11.20, — tādu pilnīgi saliekamu būvju montāža, ko veido pašražotas konstrukcijas, kuras nav ražotas no betona, sk. 20., 26. un 28. daļu, — stadionu, peldbaseinu, vingrošanas zāļu, tenisa kortu, golfa laukumu un citu sporta laukumu būvdarbi, izņemot ēku būvdarbus, sk. 45.23, — ēku ierīkošanas darbi, sk. 45.3, — ēku apdares darbi, sk. 45.4, — arhitektūras un inženierzinību darbības, sk. 74.20, — būvniecības projektu vadīšana, sk. 74.20. || 45210000 Izņemot: -45213316 45220000 45231000 45232000 || || 45.22 || Jumta seguma un konstrukciju montāža || Šajā klasē ietilpst: — jumtu montāža, — jumta seguma uzlikšana, — hidroizolācija. || 45261000 || || 45.23 || Lielceļu, autoceļu, lidlauku un sporta objektu būvniecība || Šajā klasē ietilpst: — lielceļu, ielu, autoceļu un citu satiksmes un kājāmgājēju ceļu būvniecība, — dzelzceļu būvniecība, — lidlauka skrejceļu būvniecība, — stadionu, peldbaseinu, vingrošanas zāļu, tenisa kortu, golfa laukumu un citu sporta laukumu būvdarbi, izņemot ēku būvdarbus, — ceļu un autostāvvietu marķēšana. Šajā klasē neietilpst: — iepriekšēja grunts pārvietošana, sk. 45.11. || 45212212 un DA03 45230000 Izņemot: -45231000 -45232000 -45234115 || || 45.24 || Hidrotehnisko būvju būvniecība || Šajā klasē ietilpst: — šāda būvniecība: — — ūdensceļi, ostu un upju nostiprinājumi, piestātnes, slūžas u. c., — dambji un aizsprosti, — bagarēšana, — zemūdens darbi. || 45240000 || || 45.25 || Citi būvdarbi, kuru veikšanai nepieciešamas speciālas iemaņas || Šajā klasē ietilpst: — viena veida būvdarbi, kuri ir kopīgi dažādiem būvju veidiem un kuru veikšanai nepieciešamas speciālas iemaņas vai iekārtas, — pamatu likšanas darbi, tostarp pāļu dzīšana, — ūdens ieguves aku urbšana un būvdarbi, šahtu rakšana, — rūpnieciski ražotu tērauda elementu montāža, — tērauda locīšana, — mūrēšanas un akmeņu likšanas darbi, — sastatņu un darba platformu montāža un demontāža, ieskaitot sastatņu un darba platformu nomu, — skursteņu un rūpniecisko kurtuvju būvniecība. Šajā klasē neietilpst: — sastatņu noma bez montāžas un demontāžas, sk. 71.32. || 45250000 45262000 || 45.3 || || Ēku ierīkošanas darbi || || 45300000 || || 45.31 || Elektrības vadu instalēšana un montāža || Šajā klasē ietilpst: šādu ietaišu ierīkošana ēkās vai citās būvēs: — elektrības vadu sistēmas un iekārtas, — telekomunikāciju sistēmas, — elektriskās apkures sistēmas, — pastāvīgas antenas, — ugunsdzēsības signalizācija, — apsardzes signalizācijas sistēmas, — lifti un eskalatori, — zibensnovedēji u. c. || 45213316 45310000 Izņemot: -45316000 || || 45.32 || Izolācijas darbi || Šajā klasē ietilpst: — siltumizolācijas, skaņas vai vibrācijas izolācijas ierīkošana ēkās vai citās būvēs. Šajā klasē neietilpst: — hidroizolācija, sk. 45.22. || 45320000 || || 45.33 || Sanitārtehniskie darbi || Šajā klasē ietilpst: — šādu iekārtu uzstādīšana ēkās vai citās būvēs: — — sanitārtehnika un sanitārās iekārtas, — gāzes iekārtas, — apkures, vēdināšanas, dzesēšanas vai gaisa kondicionēšanas iekārtas un cauruļvadi, — ūdens izsmidzināšanas sistēmas. Šajā klasē neietilpst: — elektriskās apkures sistēmu uzstādīšana, sk. 45.31. || 45330000 || || 45.34 || Pārējās būves un ierīces || Šajā klasē ietilpst: — gaismas un signalizācijas sistēmu ierīkošana uz autoceļiem, dzelzceļiem, lidostās un ostās, — citur neminēta aprīkojuma un palīgierīču ierīkošana ēkās vai citās būvēs. || 45234115 45316000 45340000 || 45.4 || || Būvobjekta apdare || || 45400000 || || 45.41 || Apmetēju darbi || Šajā klasē ietilpst: — ēku vai citu būvju iekšējo vai ārējo virsmu apmešana, ieskaitot apmetumu ar plākšņu vai lokšņu materiāliem. || 45410000 || || 45.42 || Namdaru darbi || Šajā klasē ietilpst: — no koka vai cita materiāla rūpnieciski izgatavotu durvju, logu, durvju un logu rāmju, iebūvējamo virtuves iekārtu, kāpņu, veikala iekārtu un citu iekārtu iebūvēšana, — iekštelpu apdare (griesti, sienu koka apdare, bīdāmās šķērssienas u. c.). Šajā klasē neietilpst: — parketa un cita veida koka grīdu ierīkošana, sk. 45.43. || 45420000 || || 45.43 || Grīdu un sienu klājumu ierīkošana || Šajā klasē ietilpst: — šādu materiālu ieklāšana, noklāšana, iekāršana vai montāža ēkās vai citās būvēs: — — sienu vai grīdas keramikas, betona vai akmens flīzes, — parkets un cita veida koka grīda, paklāji un grīdas segumi no linoleja, — tostarp grīdas segumi no gumijas vai plastikāta, — sienu un grīdas segumi no „teraco” betona, marmora, granīta vai slānekļa, — tapetes. || 45430000 || || 45.44 || Krāsošana un stiklošana || Šajā klasē ietilpst: — iekštelpu un ārējo virsmu krāsošana, — tehniskā aprīkojuma krāsošana, — montāža (stikls, spoguļi u. c.). Šajā klasē neietilpst: — logu likšana, sk. 45.42. || 45440000 || || 45.45 || Citi būvobjekta apdares darbi || Šajā klasē ietilpst: — privātu peldbaseinu montāža, — ēku virsmas tīrīšana ar ūdens tvaiku, smilšu strūklu un tamlīdzīgā veidā, — citur neminēti apdares un nobeiguma darbi. Šajā klasē neietilpst: — ēku un citu būvju iekštelpu tīrīšana, sk. 74.70. || 45212212 un DA04 45450000 || 45.5 || || Būvkonstrukciju montāžas vai demontāžas iekārtu (ar vadītāju) noma || || 45500000 || || 45.50 || Būvkonstrukciju montāžas vai demontāžas iekārtu (ar vadītāju) noma || Šajā klasē neietilpst: — būvkonstrukciju montāžas vai demontāžas iekārtu (bez vadītāja) noma, sk. 71.32. || 45500000 (1) Padomes 1990. gada 9. oktobra Regula (EEK) Nr. 3037/90 par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.)., regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 761/93 (OV L 83, 3.4.1993., 1. lpp.). II PIELIKUMS
40. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTO SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU SARAKSTS 1.
Direktīva 2009/33/EK[37]. III PIELIKUMS
DARBĪBAS, KO ĪSTENO LĪGUMSLĒDZĒJI, KĀ MINĒTS 4. PANTĀ Šīs direktīvas noteikumus, kas reglamentē
līgumslēdzēju piešķirtās koncesijas, piemēro turpmāk nosauktajām darbībām. 1.
Saistībā ar gāzi un siltumu: (a)
tādu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija,
kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar gāzes vai
siltuma ražošanu, pārvadi vai sadali; (b)
gāzes vai siltuma piegāde šādiem tīkliem. Tādu gāzes vai siltuma piegādi tīkliem, kas iedzīvotājiem
nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz 4. panta 1. punkta 2. un
3. apakšpunktā minētais līgumslēdzējs, neuzskata par attiecīgu darbību
1. punkta nozīmē, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (c)
attiecīgā subjekta veiktā gāzes vai siltuma ražošana
ir neizbēgamas to darbību veikšanas sekas, kas nav minētas šā pielikuma
2.–4. punktā; (d)
piegādi publiskajam tīklam veic tikai šādas
ražošanas saimnieciskai izmantošanai un tās apmērs nepārsniedz 20 % no
subjekta apgrozījuma, ņemot vērā vidējo radītāju iepriekšējos trīs gados,
ieskaitot kārtējo gadu. 2.
Saistībā ar elektroenerģiju: (a)
tādu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija,
kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar elektroenerģijas
ražošanu, pārvadi vai sadali; (b)
elektroenerģijas piegāde šādiem tīkliem. Šajā direktīvā elektroenerģijas piegāde ietver
elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību. Tādu elektroenerģijas piegādi tīkliem, kas
iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz 4. panta 1. punkta
2. un 3. apakšpunktā minētais līgumslēdzējs, neuzskata par attiecīgu
darbību 1. punkta nozīmē, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a) attiecīgā subjekta veiktā
elektroenerģijas ražošana notiek tādēļ, ka tā ir vajadzīga, lai veiktu
darbības, kas nav minētas šajā punktā vai šā pielikuma 1., 3. un
4. punktā; (b) piegāde publiskajam tīklam ir atkarīga
tikai no subjekta paša patēriņa un tās apjoms nav lielāks kā 30 % no
subjekta elektroenerģijas ražošanas kopapjoma, ņemot vērā vidējo rādītāju
iepriekšējos trīs gados, ieskaitot kārtējo gadu. 3.
Saistībā ar ūdensapgādi: (a)
tādu fiksētu tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija,
kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar dzeramā ūdens
sagatavošanu, pārvadi vai sadali; (b)
dzeramā ūdens piegāde šādiem tīkliem. Šo direktīvu piemēro arī koncesijām, kuras piešķir
vai kuras organizē subjekti, kas īsteno kādu no iepriekš minētajām darbībām un
kas ir saistīti ar kādu no turpmāk nosauktajiem elementiem: (a)
hidrotehniskie projekti, apūdeņošana vai zemes
drenāža, ja ūdens apjoms, kas paredzēts dzeramā ūdens piegādei, nav lielāks par
20 % no ūdens kopapjoma, kuru nodrošina minētie projekti, apūdeņošanas vai
drenāžas iekārtas; vai (b)
notekūdeņu novadīšana vai attīrīšana. Tādu dzeramā ūdens piegādi tīkliem, kas
iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumu, kuru sniedz 4. panta 1. punkta
1. un 2. apakšpunktā minētais līgumslēdzējs, neuzskata par attiecīgu
darbību 1. punkta nozīmē, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a)
attiecīgā subjekta veiktā dzeramā ūdens
sagatavošana notiek tādēļ, ka tā patēriņš ir vajadzīgs, lai veiktu darbības,
kas nav minētas šā pielikuma 1.–4. punktā; (b)
piegāde publiskajam tīklam ir atkarīga tikai no
subjekta paša patēriņa un tās apjoms nav lielāks kā 30 % no subjekta
dzeramā ūdens sagatavošanas kopapjoma, ņemot vērā vidējo rādītāju iepriekšējos
trīs gados, ieskaitot kārtējo gadu. 4.
Darbības, kas saistītas ar tādu tīklu nodrošināšanu
un ekspluatāciju, kas iedzīvotājiem sniedz pakalpojumus dzelzceļu, automatizēto
sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta jomā. Attiecībā uz transporta pakalpojumiem uzskata, ka
tīkls pastāv, ja pakalpojumu sniedz saskaņā ar dalībvalsts kompetentās iestādes
noteiktiem darbības nosacījumiem, piemēram, nosacījumiem par apkalpojamiem
maršrutiem, piedāvājamo pakalpojumu apjomu vai to sniegšanas biežumu. 5.
Darbībām, kas saistītas ar ģeogrāfiska apgabala
izmantošanu, lai nodrošinātu lidostu un jūras vai iekšzemes ostu vai cita veida
piestātņu pakalpojumus gaisa, jūras vai iekšzemes ūdensceļu pārvadātājiem. 6.
Darbības, kas saistītas ar šādu pakalpojumu
sniegšanu: (a)
pasta pakalpojumi — saskaņā ar c) apakšpunktā
izklāstītajiem nosacījumiem; (b)
citi pakalpojumi, kas nav pasta pakalpojumi, ar
nosacījumu, ka šādus pakalpojumus sniedz subjekti, kas sniedz arī pasta pakalpojumus
otrās daļas b) apakšpunkta nozīmē, ja attiecībā uz otrās daļas
b) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem nav ievēroti Direktīvas [ar kuru
aizstāj Direktīvu 2004/17/EK] 27. panta 1. punktā paredzētie
nosacījumi. Šajā direktīvā, neskarot Direktīvu 97/67/EK: „pasta sūtījums” ir adresēts sūtījums galīgajā
formā, kādā tas nosūtāms, neatkarīgi no svara; papildus korespondencei šādi
sūtījumi ir arī, piemēram, grāmatas, katalogi, laikraksti, periodiskie izdevumi
un pasta pakas, kurās ir preces ar komercvērtību vai bez tās, neatkarīgi no to
svara; (a)
„pasta pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas ietver
pasta sūtījumu muitošanu, šķirošanu, maršrutizēšanu un piegādi; tas ietver gan
pakalpojumus, kas ietilpst, gan pakalpojumus, kas neietilpst universālā
pakalpojuma piemērošanas jomā, kā noteikts saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK; (b)
„citi pakalpojumi, kas nav pasta pakalpojumi” ir
šādās jomās sniegti pakalpojumi: (1)
pasta pakalpojumu pārvaldība (pakalpojumi līdz
nosūtīšanai un pēc tās, ieskaitot pasta šķirošanas pārvaldības pakalpojumus), (2)
pievienotās vērtības pakalpojumi, kas saistīti ar
elektroniskajiem saziņas līdzekļiem un kurus nodrošina tikai ar minētajiem
līdzekļiem (ieskaitot kodētu dokumentu drošu pārsūtīšanu, izmantojot
elektroniskos saziņas līdzekļus, adrešu pārvaldības pakalpojumus un reģistrēta
elektroniskā pasta pārsūtīšanu), (3)
tādi pakalpojumi saistībā ar pasta sūtījumiem, uz
kuriem neattiecas a) apakšpunkts, piemēram, tiešie sūtījumi, kam nav
norādīta adrese, (4)
finanšu pakalpojumi, kam CPV ir piešķirts
atsauces numurs no 66100000-1 līdz 66720000-3 un kas noteikti 8. panta
5. punkta d) apakšpunktā, un kas jo īpaši ietver naudas pārvedumus pa
pastu un pasta žiro pārvedumus, (5)
filatēlijas pakalpojumi, (6)
loģistikas pakalpojumi (pakalpojumi, kas apvieno
sūtījumu fizisko piegādi un/vai uzglabāšanu ar citām funkcijām, kuras nav
saistītas ar pasta pakalpojumiem). 7.
Darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiska apgabala
izmantošanu šādā nolūkā: (a)
naftas vai gāzes ieguve, (b)
akmeņogļu vai cita veida cietā kurināmā izpēte vai
ieguve. IV PIELIKUMS
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJĀM 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja un — ja
atšķiras — dienesta, no kura var iegūt papildu informāciju, nosaukums,
reģistrācijas numurs (ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos), adrese,
ietverot NUTS kodu, tālrunis, faksa numurs, e-pasta un interneta adrese. 2.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja veids un
galvenā darbības joma. 3.
Ja pieteikumos jāiekļauj
piedāvājumi, — e-pasta vai interneta adrese, kurā būs neierobežoti un
pilnībā, bez maksas tieši pieejamas specifikācijas un visi pavaddokumenti. 4.
Iepirkuma apraksts: būvdarbu veids un apjoms,
piegāžu veids un daudzums vai vērtība, pakalpojumu veids un apjoms; ja
koncesija ir sadalīta daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu. Atbilstīgā
gadījumā visu iespēju apraksts. 5.
Uzskaites numurs(-i) CPV nomenklatūrā. Ja
koncesija ir sadalīta daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu. 6.
Galvenās būvdarbu atrašanās vietas NUTS kods
būves koncesiju gadījumā vai galvenās pakalpojumu izpildes vietas NUTS
kods pakalpojumu koncesiju gadījumā; ja koncesija ir sadalīta daļās, šo
informāciju sniedz par katru daļu. 7.
Koncesijas(-u) paredzamā kopējā vērtība; ja
koncesija ir sadalīta daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu kopā ar
koncesijas kopējās paredzamās vērtības detalizētu aprēķina metodi saskaņā ar
6. pantu. 8.
Ja koncesiju paredzēts sadalīt
daļās — norāde par to, vai piedāvājumu iespējams iesniegt par vienu,
par vairākām vai par visām daļām; norāde par to daļu skaita iespējamo
ierobežojumu, ko var piešķirt vienam pretendentam. 9.
Piegāžu, būvdarbu vai pakalpojumu piegādes vai
sniegšanas termiņi un, ja iespējams, koncesijas darbības ilgums. 10.
Dalības nosacījumi, tostarp: (a) attiecīgā gadījumā norāde, vai koncesija
attiecas tikai uz aizsargātām darbnīcām un vai tās izpilde ir paredzēta tikai
aizsargātu nodarbinātības programmu ietvaros; (b) attiecīgā gadījumā norāde, vai saskaņā ar
normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem attiecīgo pakalpojumu drīkst sniegt
tikai konkrētas profesijas pārstāvji; atsauce uz attiecīgo normatīvo vai
administratīvo aktu; (c) atlases kritēriju saraksts un īss
apraksts; standartu minimums, kas, iespējams, nepieciešams; norāde par
vajadzīgo informāciju (pašdeklarācijas, dokumentācija). 11.
Apraksts par izmantoto piešķiršanas procedūru; ja
procedūru paredzēts īstenot posmos — kandidātu skaits, ko pieņems konkrētajā
posmā vai ko uzaicinās iesniegt piedāvājumus, un objektīvie kritēriji, kurus
izmantos, lai izraudzītos attiecīgos kandidātus. (a) Pieteikumu iesniegšanas termiņš (b) Adrese, uz kuru tie jāsūta (c) Valoda(-as), kādā(-ās) tie jāsagatavo 12.
Kritēriji, kas tiks piemēroti koncesiju
piešķiršanā. 13.
Šā paziņojuma nosūtīšanas datums. 14.
Par pārsūdzības un — attiecīgā
gadījumā — starpniecības procedūru atbildīgās struktūras nosaukums un
adrese. Precīza informācija par pārbaudes procedūru termiņu un vajadzības
gadījumā tā dienesta adrese, tālruņa numurs, faksa numurs un e-pasta adrese, no
kura var saņemt minēto informāciju. 15.
Attiecīgā gadījumā — īpaši nosacījumi,
kas attiecas uz koncesijas izpildi. 16.
Adrese, uz kuru jāsūta pieteikumi vai piedāvājumi. 17.
Procedūrās ar vienu posmu: (a) piedāvājumu saņemšanas termiņš, ja tas ir
atšķirīgs no pieteikumu iesniegšanas termiņa, (b) termiņš, kurā pretendentam jāuztur spēkā
savs piedāvājums, (c) piedāvājumu atvēršanas datums, laiks un
vieta, (d) personas, kas ir pilnvarotas piedalīties
šādā atvēršanā. 18.
Attiecīgā gadījumā — norāde par
elektronisko saziņas līdzekļu izmantošanas prasībām un nosacījumiem. 19.
Informācija, vai koncesija ir saistīta ar projektu
un/vai programmu, ko finansē no Savienības fondiem. V PIELIKUMS
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU I INFORMĀCIJA, KAS JĀIELKĻAUJ
PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU, KO PUBLICĒ SASKAŅĀ AR 27. PANTA
1. PUNKTU 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja un — ja
atšķiras — dienesta, no kura var iegūt papildu informāciju, nosaukums,
reģistrācijas numurs (ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos), adrese,
ietverot NUTS kodu, tālrunis, faksa numurs, e-pasta un interneta adrese.
2.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja veids un
galvenā darbības joma. 3.
Uzskaites numurs(-i) CPV nomenklatūrā. 4.
Galvenās būvdarbu atrašanās vietas NUTS kods
būves koncesiju gadījumā vai galvenās pakalpojumu izpildes vietas NUTS
kods pakalpojumu koncesiju gadījumā. 5.
Iepirkuma apraksts: būvdarbu veids un apjoms,
piegāžu veids un daudzums vai vērtība, pakalpojumu veids un apjoms. Ja
koncesija ir sadalīta daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu. Atbilstīgā
gadījumā visu iespēju apraksts. 6.
Izmantotās piešķiršanas procedūras apraksts; ja
koncesija piešķirta bez iepriekšējas publicēšanas — pamatojums. 7.
Direktīvas 39. pantā minētie kritēriji, ko
izmantoja koncesijas vai koncesiju piešķiršanai. 8.
Datums, kad pieņemts lēmums vai lēmumi par
koncesijas piešķiršanu. 9.
Attiecībā uz katru piešķiršanu saņemto piedāvājumu
skaits, tostarp: (a) piedāvājumu skaits, kas saņemts no
ekonomikas dalībniekiem, kuri ir mazi un vidēji uzņēmumi, (b) no ārvalstīm saņemto piedāvājumu skaits, (c) elektroniski saņemto piedāvājumu skaits. 10.
Katrai piešķiršanai — izraudzītā(-o)
pretendenta(-u) adrese, ietverot NUTS kodu, tālruņa numurs, faksa
numurs, e-pasta un interneta adrese, tostarp: (a) informācija par to, vai izraudzītais
pretendents pieder pie maziem un vidējiem uzņēmumiem; (b) informācija par to, vai koncesija
piešķirta konsorcijam. 11.
Piešķirtās koncesijas vērtība un galvenie
finansiālie noteikumi, tostarp maksas un cenas. 12.
Attiecīgā gadījumā un par katru piešķiršanu —
koncesijas daļa, kas ar apakšuzņēmuma līgumu var tikt nodota izpildei trešām
personām, un šīs koncesijas daļas vērtība. 13.
Informācija, vai koncesija ir saistīta ar projektu
un/vai programmu, ko finansē no Savienības fondiem. 14.
Pārraudzības struktūras un tās struktūras nosaukums
un adrese, kas atbildīga par pārbaudēm un — attiecīgā
gadījumā — starpniecības procedūrām. Precīza informācija par pārbaudes
procedūru termiņu un vajadzības gadījumā tā dienesta adrese, tālruņa numurs,
faksa numurs un e-pasta adrese, no kura var saņemt minēto informāciju. 15.
Datums(-i) un atsauce(-s) attiecībā uz iepriekšējām
publikācijām Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kuras saistītas ar
šajā paziņojumā publicēto(-ajām) koncesiju(-ām). 16.
Šā paziņojuma nosūtīšanas datums. 17.
Koncesijas kopējās paredzamās vērtības detalizēta
aprēķina metode saskaņā ar 6. pantu. 18.
Cita būtiska informācija. II. INFORMĀCIJA, KAS JĀIELKĻAUJ
PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU, KO PUBLICĒ SASKAŅĀ AR 27. PANTA
2. PUNKTU 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja un — ja
atšķiras — dienesta, no kura var iegūt papildu informāciju, nosaukums,
reģistrācijas numurs (ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos), adrese,
ietverot NUTS kodu, tālrunis, faksa numurs, e-pasta un interneta adrese.
2.
Iepirkuma apraksts: būvdarbu veids un apjoms,
piegāžu veids un daudzums vai vērtība, pakalpojumu veids un apjoms; ja
koncesija ir sadalīta daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu. Atbilstīgā
gadījumā visu iespēju apraksts. 3.
Uzskaites numurs(-i) CPV nomenklatūrā. 4.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja veids un
galvenā darbības joma. 5.
Datums, kad pieņemts lēmums vai lēmumi par
koncesijas piešķiršanu. 6.
Katrai piešķiršanai— to ekonomikas dalībnieku
nosaukums, adrese, ietverot NUTS kodu, tālruņa numurs, faksa numurs,
e-pasta un interneta adrese, kuriem piešķirta koncesija. 7.
Piešķirtās koncesijas vērtība un galvenie
finansiālie noteikumi, tostarp maksas un cenas. 8.
Koncesijas kopējās paredzamās vērtības detalizēta
aprēķina metode saskaņā ar 6. pantu. VI PIELIKUMS
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR TĀDU KONCESIJU PIEŠĶIRŠANU, KURAS
ATTIECAS UZ SOCIĀLAJIEM UN CITIEM ĪPAŠIEM PAKALPOJUMIEM (27. PANTA
1. PUNKTS) 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja un — ja
atšķiras — dienesta, no kura var iegūt papildu informāciju, nosaukums,
reģistrācijas numurs (ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos), adrese,
ietverot NUTS kodu, tālrunis, faksa numurs, e-pasta un interneta adrese. 2.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja veids un
galvenā darbības joma. 3.
Uzskaites numurs(-i) CPV nomenklatūrā; ja
līgums ir sadalīts daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu. 4.
Vismaz kopsavilkums par sniegto pakalpojumu un
attiecīgā gadījumā būvdarbu un piegāžu veidu un apjomu. 5.
Saņemto piedāvājumu skaits. 6.
Piešķirtās koncesijas vērtība un galvenie
finansiālie noteikumi, tostarp maksas un cenas. 7.
Izraudzītā(-o) ekonomikas dalībnieka(-u) nosaukums
un adrese, ietverot NUTS kodu, tālruņa numurs, faksa numurs, e-pasta un
interneta adrese. 8.
Cita būtiska informācija. VII PIELIKUMS
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ PAZIŅOJUMOS PAR KONCESIJAS GROZĪJUMIEM TĀS DARBĪBAS
LAIKĀ SASKAŅĀ AR 42. PANTU 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja un — ja
atšķiras — dienesta, no kura var iegūt papildu informāciju, nosaukums,
reģistrācijas numurs (ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos), adrese,
ietverot NUTS kodu, tālrunis, faksa numurs, e-pasta un interneta adrese. 2.
Uzskaites numurs(-i) CPV nomenklatūrā. 3.
Galvenās būvdarbu atrašanās vietas NUTS kods
publisku būves koncesiju vai būves koncesiju gadījumā vai galvenās pakalpojumu
sniegšanas vai izpildes vietas NUTS kods pakalpojumu koncesiju gadījumā. 4.
Koncesijas apraksts pirms un pēc grozījumiem:
būvdarbu veids un apjoms, piegāžu veids un daudzums vai vērtība, pakalpojumu
veids un apjoms. 5.
Attiecīgā gadījumā — koncesijas finansiālo
noteikumu grozījumi, tostarp grozījumu izraisītais cenu vai maksu pieaugums. 6.
Apraksts par apstākļiem, kuru dēļ ir vajadzīgi
grozījumi. 7.
Koncesijas piešķiršanas lēmuma datums. 8.
Attiecīgā gadījumā — jaunā ekonomikas
dalībnieka vai jauno ekonomikas dalībnieku adrese, ietverot NUTS kodu,
tālruņa numurs, faksa numurs, e-pasta un interneta adrese. 9.
Informācija, vai koncesija ir saistīta ar projektu
un/vai programmu, ko finansē no Savienības fondiem. 10.
Pārraudzības struktūras un tās struktūras nosaukums
un adrese, kas atbildīga par pārbaudēm un — attiecīgā
gadījumā — starpniecības procedūrām. Precīza informācija par
pārbaudes procedūru termiņu un vajadzības gadījumā tā dienesta adrese, tālruņa
numurs, faksa numurs un e-pasta adrese, no kura var saņemt minēto informāciju. 11.
Datums(-i) un atsauce(-s) attiecībā uz iepriekšējām
publikācijām Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kuras saistītas ar
šajā paziņojumā ietverto(-ajiem) līgumu(-iem). 12.
Šā paziņojuma nosūtīšanas datums. 13.
Cita būtiska informācija. VIII PIELIKUMS
DAŽU TEHNISKO SPECIFIKĀCIJU DEFINĪCIJAS Šajā direktīvā: 1. „tehniskā specifikācija” ir
viens no šiem veidiem: a) publisku būves koncesiju vai būves
koncesiju gadījumā — tehnisko priekšrakstu kopums, kas īpaši ietverts iepirkuma
procedūras dokumentos un nosaka materiāla, preces vai piegādes raksturlielumus,
kuri nepieciešami, lai materiālu, preci vai piegādi varētu raksturot kā
līgumslēdzējas iestādes paredzētajam lietojumam piemērotu; minētie
raksturlielumi ietver ekoloģiskos un klimata raksturlielumus, projektēšanu visu
lietotāju ērtībām (ietverot piekļuvi personām ar invaliditāti) un atbilstības
novērtējumu, darbības rezultātus, drošumu vai izmērus, ieskaitot procedūras,
kas attiecas uz kvalitātes nodrošināšanu, terminoloģiju, simboliem, testēšanas
un pārbaudes metodēm, iesaiņojumu, apzīmējumiem un marķēšanu, norādījumiem
lietotājam un ražošanas procesiem un metodēm visos būvdarbu aprites cikla
posmos; minētajos raksturlielumos iekļauj arī noteikumus par būvprojektēšanu un
tāmēšanu, būvju un būvniecības metožu un tehnoloģiju testēšanas, inspekcijas un
pieņemšanas nosacījumus un visus citus tehniskos nosacījumus, ko var noteikt
līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs saskaņā ar vispārīgiem vai īpašiem
noteikumiem attiecībā uz pabeigtām būvēm un tajās izmantotajiem materiāliem vai
daļām; b) pakalpojumu koncesiju gadījumā —
dokumentāra specifikācija, kas nosaka preces vai pakalpojuma vajadzīgos
raksturlielumus, piemēram, kvalitātes līmeni, ekoloģisko un klimata
raksturlielumu līmeņus, projektēšanu visu lietotāju ērtībām (ietverot personu
ar invaliditāti piekļuvi) un atbilstības novērtējumu, darbības rezultātus,
preces lietošanu, drošumu vai izmērus, ieskaitot prasības attiecībā uz
nosaukumu, ar kādu konkrēto preci pārdod, terminoloģiju, simboliem, testēšanas
un pārbaudes metodēm, iepakojumu, apzīmējumiem un marķēšanu, norādījumiem
lietotājam, ražošanas procesiem un metodēm jebkurā piegādes vai pakalpojuma
aprites cikla posmā un atbilstības novērtēšanas procedūrām; 2. „standarts” ir tehniskā
specifikācija, ko atkārtotai vai pastāvīgai piemērošanai apstiprinājusi atzīta
standartizācijas institūcija un kuras ievērošana nav obligāta, un kura iedalās
divās kategorijās: a) starptautisks standarts — standarts, ko
pieņēmusi starptautiska standartizācijas organizācija un kas ir pieejams plašai
sabiedrībai; b) Eiropas standarts — standarts, ko
pieņēmusi Eiropas standartizācijas organizācija un kas ir pieejams plašai
sabiedrībai; c) valsts standarts — standarts, ko
pieņēmusi valsts standartizācijas organizācija un kas ir pieejams plašai
sabiedrībai; 3. „Eiropas tehniskais apstiprinājums”
ir tāds pozitīvs tehniskais novērtējums attiecībā uz preces piemērotību, kurš
pamatojas uz būvdarbu pamatprasību izpildi, ievērojot preces dabīgos
raksturlielumus un paredzētos lietošanas un izmantošanas nosacījumus; Eiropas
tehnisko apstiprinājumu izdod attiecīgā apstiprināšanas struktūra, ko šim
mērķim izraudzījusies dalībvalsts; 4. „kopējā tehniskā specifikācija” ir
tehniskā specifikācija, kas noteikta saskaņā ar dalībvalstu atzītu procedūru,
kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; 5. „tehniskā atsauce” ir jebkurš
Eiropas standartizācijas institūciju galīgais dokuments, izņemot Eiropas
standartus, kurš izstrādāts saskaņā ar tirgus vajadzībām pielāgotām procedūrām. IX PIELIKUMS
NORĀDĪJUMI PAR PUBLICĒŠANU 1.
Paziņojumu publicēšana Līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem ir
jānosūta 26. un 27. pantā minētie paziņojumi Eiropas Kopienu Publikāciju birojam,
un tie jāpublicē saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem. Paziņojumus, kas minēti 26. un 27. pantā,
publicē Eiropas Savienības Publikāciju birojs. Eiropas Savienības Publikāciju birojs
līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam nosūta apstiprinājumu, kas minēts
28. panta 5. punktā. 2.
Papildinošas vai papildu informācijas publicēšana Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji internetā
publicē specifikācijas un papildu dokumentus pilnā apjomā. 3.
Paziņojumu elektroniskās nosūtīšanas formāts un
kārtība Komisijas noteiktais formāts un kārtība, kādā
paziņojumi ir nosūtāmi elektroniski, ir pieejami interneta vietnē
„http://simap.eu.int”. X PIELIKUMS
17. PANTĀ MINĒTIE PAKALPOJUMI CPV kods || Apraksts 7511000-4 un no 85000000-9 līdz 85323000-9 (izņemot 85321000-5 un 85322000-2) || Veselības un sociālie pakalpojumi 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1 || Administratīvie izglītības, veselības aprūpes un kultūras pakalpojumi 75300000-9 || Obligātās sociālās nodrošināšanas pakalpojumi 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 || Pabalstu pakalpojumi 98000000-3 || Citi kopienas, sociālie un personālie pakalpojumi 98120000-0 || Arodbiedrību sniegtie pakalpojumi 98131000-0 || Reliģiskie pakalpojumi XI PIELIKUMS
4. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTĀ MINĒTO SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU
SARAKSTS
Tiesības, kas ir piešķirtas saskaņā ar
procedūru, kurā ir nodrošināta atbilstīga publicitāte un kurā minētās tiesības
piešķīra, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, nav „īpašas vai ekskluzīvas
tiesības” šīs direktīvas nozīmē. Turpmāk ir uzskaitītas procedūras, kurās
nodrošināta atbilstīga iepriekšēja pārredzamība un ar kurām saskaņā piešķir
atļaujas, pamatojoties uz citiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kas nav
„īpašas vai ekskluzīvas tiesības” šīs direktīvas nozīmē: (a)
atļauju piešķiršana dabasgāzes iekārtu
ekspluatēšanai saskaņā ar Direktīvas 98/30/EK 4. pantā noteiktajām
procedūrām; (b)
atļauja vai uzaicinājums iesniegt piedāvājumu jaunu
elektroenerģijas ražošanas iekārtu celtniecībai saskaņā ar
Direktīvas 96/92/EK noteikumiem; (c)
atļauju piešķiršana saistībā ar pasta pakalpojumu,
kas nav vai nebūs rezervēts pakalpojums, saskaņā ar Direktīvas 97/67/EK
9. pantā noteiktajām procedūrām; (d)
procedūra atļauju piešķiršanai īstenot darbību, kas
saistīta ar ogļūdeņražu izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 94/22/EK; (e)
publiski pakalpojumu līgumi Regulas (EK)
Nr. 1370/2007 nozīmē, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, izsludinot
iepirkuma procedūru saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punktu. XII PIELIKUMS
PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ PIEDĀVĀJUMU UN PIETEIKUMU ELEKTRONISKĀS SAŅEMŠANAS
IERĪCĒM 1.
Ierīcēm piedāvājumu un dalības pieteikumu
elektroniskai saņemšanai, izmantojot tehniskos līdzekļus un attiecīgās
procedūras, jānodrošina vismaz tas, ka: (a)
var precīzi noteikt piedāvājumu un dalības
pieteikumu saņemšanas laiku un datumu; (b)
var pienācīgi nodrošināt, ka nevienai personai līdz
noteiktajiem termiņiem nav pieejami dokumenti, kas nosūtīti saskaņā ar
minētajām prasībām; (c)
ja minētais piekļuves aizliegums ir
pārkāpts — var pienācīgi nodrošināt, ka šis pārkāpums ir precīzi
konstatējams; (d)
vienīgi pilnvarotas personas var noteikt vai mainīt
dienu, kurā atver saņemtos dokumentus; (e)
koncesijas piešķiršanas procedūras dažādajos posmos
piekļuvei visiem iesniegtajiem datiem vai to daļai jābūt iespējamai, tikai
vienlaicīgi rīkojoties pilnvarotajām personām; (f)
pilnvaroto personu vienlaicīga piekļuve
iesniegtajiem dokumentiem ir iespējama tikai pēc attiecīgi noteiktās dienas; (g)
saņemtie un saskaņā ar šīm prasībām atvērtie dati
ir pieejami tikai tām pilnvarotajām personām, kuras ir tiesīgas ar tiem
iepazīties, un (h)
piedāvājumu autentifikācijai jāatbilst šajā
pielikumā izklāstītajām prasībām. XIII PIELIKUMS
INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ IEPRIEKŠĒJOS INFORMATĪVOS PAZIŅOJUMOS PAR
KONCESIJĀM, KURAS ATTIECAS UZ SOCIĀLAJIEM UN CITIEM ĪPAŠIEM PAKALPOJUMIEM
(kā minēts 26. panta 3. punktā) 1.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja un — ja
atšķiras — dienesta, no kura var iegūt papildu informāciju, nosaukums,
reģistrācijas numurs (ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos), adrese,
ietverot NUTS kodu, tālrunis, faksa numurs, e-pasta un interneta adrese. 2.
E-pasta vai interneta adrese, kurā būs
neierobežoti, pilnībā un bez maksas tieši pieejamas specifikācijas un visi
pavaddokumenti. 3.
Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja veids un
galvenā darbības joma. 4.
Uzskaites numurs(-i) CPV nomenklatūrā; ja
līgums ir sadalīts daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu. 5.
Galvenās pakalpojumu koncesijas sniegšanas vai
izpildes vietas NUTS kods. 6.
Iepērkamo pakalpojumu un, ja nepieciešams, saistīto
būvdarbu un piegāžu apraksts. 7.
Koncesijas(-u) kopējā paredzamā vērtība; ja
koncesija ir sadalīta daļās, šo informāciju sniedz par katru daļu. 8.
Dalības nosacījumi. 9.
Attiecīgā gadījumā — termiņš(-i), kādā(-os)
jāsazinās ar līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju, lai varētu piedalīties. 10.
Attiecīgā gadījumā — piemērojamās piešķiršanas
procedūras galveno iezīmju īss apraksts. 11.
Cita būtiska informācija. [1] COM(2010) 608 galīgā redakcija, 1.4. punkts, priekšlikums
Nr. 17. [2] OV C,
…. lpp. [3] OV C,
…. lpp. [4] COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010. [5] OV L 204, 21.7.1998., 1. lpp. [6] OV L 27, 30.1.1997., 20. lpp. [7] OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp. [8] OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp. [9] OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp. [10] OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp. [11] OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp. [12] OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp. [13] OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp. [14] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. [15] OV
L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [16] OV L 154,
21.6.2003., 1. lpp. [17] Eiropas
Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa
pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā. [18] OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp. [19] OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp. [20] OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2001/65/EK (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.). [21] OV L 217, 20.8.2009., 76. lpp. [22] OV L 217, 20.8.2009., 76. lpp. [23] OV L 340, 16.12.2002., 1. lpp. [24] OV
L 13, 19.1.2000., 12. lpp. [25] OV L 274, 20.10.2009., 36. lpp. [26] OV
L 53, 26.2.2011., 66. lpp. [27] OV L 210,
31.7.2006., 19. lpp. [28] OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp. [29] OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp. [30] OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp. [31] OV L 192, 31.7.2003., 54. lpp. [32] OV C 316, 27.11.1995., 48. lpp. [33] OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp. [34] OV
L 166, 28.6.1991., 77. lpp. [35] OV
L 185, 16.8.1971., 15. lpp. [36] Ja
interpretācija CPV un NACE nomenklatūrā nesakrīt, tad piemēro CPV
nomenklatūru. [37] OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.