Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē /* COM/2011/0772 galīgā redakcija - 2011/0356 (COD) */
PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.
Priekšlikuma konteksts
Vispārējais konteksts, priekšlikuma
pamatojums un mērķi Šis priekšlikums tiek iesniegts, īstenojot
2008. gadā pieņemto “preču tiesību aktu kopumu”. Tas ietilpst to
priekšlikumu kopumā, ar kuriem desmit produktu direktīvas pielāgo Lēmumam
Nr. 768/2008/EK, ar ko izveido produktu tirdzniecības vienotu sistēmu. Savienības (ES) saskaņošanas tiesību akti, kas
nodrošina produktu brīvu apriti, ir devuši ievērojamu ieguldījumu vienotā
tirgus izveidē un darbībā. To pamatā ir augsta aizsardzības pakāpe, un tie
nodrošina uzņēmējiem līdzekļus, kuri ļauj pierādīt atbilstību, tā nodrošinot
brīvu apriti un attiecīgi uzticību produktiem. Direktīva 94/9/EK (ATEX direktīva)
ir to Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērs, kuri nodrošina produktu
brīvu aprit. Tajā ir izklāstītas veselības un drošības pamatprasības, kurām
produktiem jāatbilst, lai tos varētu darīt pieejamus ES tirgū. Ražotājiem ir
jāpierāda, ka produkts ir projektēts un ražots atbilstīgi veselības un drošības
pamatprasībām, un jāuzliek CE zīme. Pieredze, kas gūta, īstenojot Savienības
saskaņošanas tiesību aktus dažādās nozarēs, liecina, ka, īstenojot un izpildot
šos tiesību aktus, ir daži trūkumi un neatbilstības, kas izraisa: –
neatbilstīgu vai bīstamu produktu klātbūtni tirgū
un tādējādi zināmu uzticības trūkumu CE zīmei, –
neizdevīgus konkurences apstākļus uzņēmējiem, kuri
ievēro tiesību aktus, pretstatā tiem, kuri minētos noteikumus apiet, –
nevienlīdzīgu attieksmi pret neatbilstīgajiem
produktiem un konkurences traucējumus uzņēmējiem atšķirīgas izpildes prakses
dēļ, –
atšķirīgu praksi, kā valsts iestādes izraugās
atbilstības novērtēšanas struktūras, –
problēmas, kas saistītas ar konkrētu paziņoto
struktūru kvalitāti. Turklāt normatīvā vide kļuvusi aizvien
sarežģītāka, jo bieži vien uz vienu un to pašu produktu vienlaikus attiecas
vairāki tiesību akti. Šo tiesību aktu savstarpējas neatbilstības dēļ uzņēmējiem
un iestādēm kļūst aizvien sarežģītāk pareizi interpretēt un piemērot minētos
tiesību aktus. Lai Savienības saskaņošanas tiesību aktos
novērstu šos horizontālos trūkumus, kuri konstatēti vairākās rūpniecības
nozarēs, 2008. gadā, pieņemot preču tiesību aktu kopumu, tika
pieņemts jaunais tiesiskais regulējums. Tā mērķis ir nostiprināt un
pabeigt spēkā esošos noteikumus un uzlabot to piemērošanas un izpildes
praktiskos aspektus. Jaunajā tiesiskajā regulējumā (JTR) ietilpst divi
savstarpēji papildinoši instrumenti: Regula (EK) Nr. 765/2008 par
akreditāciju un tirgus uzraudzību un Lēmums Nr. 768/2008/EK par
produktu tirdzniecības vienotas sistēmas izveidi. JTR regula ieviesa noteikumus par akreditāciju
(instrumentu, ar ko novērtēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci) un
prasības attiecībā uz trešo valstu produktu tirgus uzraudzības un kontroles
organizēšanu un veikšanu. No 2010. gada 1. janvāra šos noteikumus
tieši piemēro visās dalībvalstīs. JTR lēmums izveido kopēju ES satvaru
saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem. Šajā satvarā ietilpst noteikumi,
kurus parasti izmanto ES tiesību aktos par produktiem (piem., definīcijas,
uzņēmēju pienākumi, paziņotās struktūras, drošības mehānismi u. c.).
Minētie kopējie noteikumi ir pastiprināti, lai nodrošinātu direktīvu efektīvāku
piemērošanu un izpildi praksē. Ieviesti jauni elementi, kā, piemēram,
importētāju pienākumi, kas ļauj ievērojami uzlabot produktu drošumu tirgū. JTR lēmuma un JTR regulas noteikumi vieni
otrus papildina, un tie ir cieši saistīti. JTR lēmumā noteikti attiecīgie
uzņēmēju un paziņoto struktūru pienākumi, atļaujot tirgus uzraudzības iestādēm
un iestādēm, kas atbild par paziņotajām struktūrām, pienācīgi veikt uzdevumus,
kas tām noteikti ar JTR regulu, un nodrošināt to, lai tiktu efektīvi un
saskaņoti īstenoti ES tiesību akti par produktiem. Tomēr pretēji JTR regulai JTR lēmuma noteikumi
nav tieši piemērojami. Lai nodrošinātu, ka visas ekonomikas nozares, uz kurām
attiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, iegūst no JTR uzlabojumiem, JTR
lēmuma noteikumi jāintegrē spēkā esošajos tiesību aktos par produktiem. Pētījums, kas tika veikts pēc preču tiesību aktu
kopuma pieņemšanas 2008. gadā, liecina, ka lielākā daļa Savienības
saskaņošanas tiesību aktu par produktiem ir jāpārskata nākamo triju gadu laikā
ne tikai tādēļ, lai risinātu problēmas, kas novērotas visās nozarēs, bet arī ar
atsevišķām nozarēm saistītu iemeslu dēļ. Ikvienā šādā pārskatīšanā tiktu
automātiski iekļauta to tiesību aktu pielāgošana, kas skar JTR lēmumu, jo
Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmušies cik vien iespējams izmantot tā
noteikumus turpmākajos tiesību aktos par produktiem, lai veicinātu iespējami
lielu regulējuma saskanību. Vairākām citām Savienības saskaņošanas
direktīvām, tostarp Direktīvai 94/9/EK, minētajā periodā nav paredzēta
pārskatīšana atsevišķas nozares problēmu dēļ. Lai nodrošinātu, ka šajās nozarēs
tomēr tiek risinātas problēmas, kas saistītas ar neatbilstību un paziņotajām
struktūrām, un kopējās produktu normatīvās vides saskanības labad tika nolemts
pielāgotās direktīvas apvienot JTR lēmuma noteikumu kopumā. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem
un mērķiem Šī iniciatīva atbilst Vienotā tirgus aktam[1], kurā uzsvērta nepieciešamība
atjaunot uzticību produktu kvalitātei tirgū un pastiprinātas tirgus uzraudzības
svarīgums. Turklāt tā atbalsta Komisijas politiku labāka
regulējuma un normatīvās vides vienkāršošanas jomā.
2.
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām ATEX Direktīvas 94/9/EK
pielāgošana JTR lēmumam ir apspriesta ar nacionālajiem ekspertiem, kuri atbild
par šīs direktīvas īstenošanu, ar paziņoto struktūru grupu, administratīvās
sadarbības grupu, kā arī ar attiecīgajā ekspertu darba grupā esošajiem nozares
apvienību pārstāvjiem. No 2010. gada jūnija līdz oktobrim tika
rīkota sabiedriska apspriešana, kas aptvēra visas nozares, kuras skar minētā
iniciatīva. Tajā izmantoja četras konkrētai mērķauditorijai adresētas anketas:
uzņēmējiem, iestādēm, paziņotajām struktūrām un lietotājiem. Komisijas dienesti
saņēma 300 aizpildītu anketu. Rezultāti publicēti http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm. Papildus vispārējai apspriešanai īpaši
apspriedās ar MVU. 2010. gada maijā un jūnijā Eiropas biznesa atbalsta
tīklā notika apspriešanās ar 603 MVU. Rezultāti pieejami http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf. Apspriešanā iniciatīvai tika plaši pausts
atbalsts. Vienprātīgi atzīts, ka jāuzlabo tirgus uzraudzība un paziņoto
struktūru novērtēšanas un uzraudzības sistēma. Iestādes to pilnībā atbalsta, jo
tādējādi tiktu stiprināta pašreizējā sistēma un uzlabota sadarbība ES līmenī.
Nozare gaida vienlīdzīgākus konkurences noteikumus, kas panākami, efektīvāk
vēršoties pret produktiem, kuri neatbilst tiesību aktiem, kā arī saskaņojot un
tādējādi vienkāršojot tiesību aktus. Par dažiem pienākumiem, kas tomēr ir
nepieciešami, lai efektivizētu tirgus uzraudzību, izteiktas zināmas bažas. Šie
pasākumi nozarei neradīs būtiskas izmaksas, turklāt labākas tirgus uzraudzības
radītie ieguvumi daudzkārt atsvērs izmaksas. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana Šim tiesību aktu kopumam paredzētais ietekmes
novērtējums lielākoties pamatojas uz jaunajam tiesiskajam regulējumam veikto
ietekmes novērtējumu. Papildus ekspertu atzinumu pieprasīšanai un analīzei šajā
kontekstā, notika arī apspriešanās ar nozaru ekspertiem un ieinteresēto personu
grupām, kā arī horizontālajiem ekspertiem, kas darbojas tehniskās saskaņošanas,
atbilstības novērtēšanas, akreditācijas un tirgus uzraudzības jomā. Tika izmantoti ārējo ekspertu atzinumi, lai
iegūtu pamatdatus par konkrētām nozarēm: attiecībā uz ATEX nozari tika
veikts pētījums “Tirgus apraksts un konkurences analīze tādu produktu un
aizsardzības sistēmu jomā, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē”,
kas pieejams http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/mechanical/files/atex/atexcomp_finalreport_en.pdf, Ietekmes novērtējums Pamatojoties uz savākto informāciju, Komisija
veica ietekmes novērtējumu, kurā izskatīja un salīdzināja trīs variantus. 1. variants — līdzšinējā situācija bez
pārmaiņām Šis variants neparedz pārmaiņas pašlaik spēkā
esošajā direktīvā, un tā pamatā ir tikai konkrēti uzlabojumi, ko varētu gaidīt
no JTR regulas. 2. variants — saskaņošana ar JTR
lēmumu, izmantojot neleģislatīvus pasākumus 2. variants izvērtē iespējamību veicināt
brīvprātīgu JTR lēmuma noteikumu saskaņošanu, piemēram, noformējot tos kā
labāko praksi vadlīniju dokumentos. 3. variants – saskaņošana ar JTR
lēmumu, izmantojot leģislatīvus pasākumus Šis variants nozīmē integrēt JTR lēmuma
noteikumus spēkā esošajās direktīvās. Tika konstatēts,
ka vislabākais ir 3. variants, jo: –
tas vecinās tādu uzņēmumu un paziņoto struktūru
konkurētspēju, kuri godprātīgi pilda pienākumus, pretstatā tiem, kas sistēmu
izmanto krāpnieciski, –
tādējādi, nodrošinot vienādu attieksmi pret visiem
uzņēmējiem, proti, importētājiem, izplatītājiem un paziņotajām struktūrām, tiks
uzlabota iekšējā tirgus darbība, –
tas nerada ievērojamas izmaksas uzņēmējiem un
paziņotajām struktūrām, paredzams, ka tiem, kuri jau darbojas atbildīgi,
neradīsies papildu izmaksas vai arī tās būs nelielas, –
tas uzskatāms par efektīvāku nekā 2. variants,
tā kā 2. variants nav realizējams, tad reāla pozitīva ietekme ir maz
ticama, –
1. un 2. variants nerisina problēmu, kas
saistīta ar regulējuma nekonsekvenci, tāpēc normatīvā vide netiktu vienkāršota.
3.
Priekšlikuma galvenie elementi
3.1.
Horizontālas definīcijas
Ar šo priekšlikumu
tiek ieviestas saskaņotas definīcijas terminiem, kurus parasti izmanto visos
Savienības saskaņošanas tiesību aktos, tāpēc tie būtu konsekventi jālieto
konkrētajā nozīmē visos minētajos tiesību aktos.
3.2.
Uzņēmēju pienākumi un izsekojamības prasības
Ar šo priekšlikumu tiek skaidrāk noteikti
ražotāju un pilnvaroto pārstāvju pienākumi un tiek ieviesti pienākumi
importētājiem un izplatītājiem. Importētājiem jāpārbauda, vai ražotājs ir
veicis piemērojamo atbilstības novērtēšanas procedūru un ir sagatavojis
tehnisko dokumentāciju. Viņiem arī jāpārliecinās, vai ražotājs šo tehnisko
dokumentāciju pēc pieprasījuma var darīt pieejamu iestādēm. Turklāt
importētājiem jāpārbauda, vai produkti ir pareizi marķēti un tiem ir pievienoti
vajadzīgie dokumenti, instrukcijas un drošības informācija. Viņiem jāglabā
atbilstības deklarācijas kopija un jānorāda savs nosaukums un adrese uz
produkta, vai, ja tas nav iespējams, uz iepakojuma vai pievienotajā
dokumentācijā. Izplatītājiem jāpārbauda, vai produktam ir CE zīme, vai uz
tā ir norādīts ražotāja un — attiecīgā gadījumā — importētāja nosaukums un
vai tam ir vajadzīgā dokumentācija un instrukcijas. Importētājiem un izplatītājiem jāsadarbojas ar
tirgus uzraudzības iestādēm un attiecīgi jārīkojas, ja tie ir piegādājuši
neatbilstīgus produktus. Visiem uzņēmējiem tiek noteikti pastiprināti
pienākumi saistībā ar izsekojamību. Uz produktiem jābūt ražotāja
nosaukumam, adresei un numuram, kas ļauj identificēt un saistīt produktu ar tā
tehnisko dokumentāciju. Uz produkta, ko importē, jānorāda arī importētāja
nosaukums un adrese. Turklāt katram uzņēmējam jāspēj iestādēm konkrēti norādīt,
kurš uzņēmējs tam ir piegādājis vai kuram uzņēmējam tas ir piegādājis produktu.
3.3.
Saskaņotie standarti
Nodrošinot atbilstību saskaņotajiem
standartiem, tiek izdarīts pieņēmums par atbilstību pamatprasībām. Komisija
2011. gada 1. jūnijā pieņēma priekšlikumu regulai par Eiropas
standartizāciju[2],
kurā izklāstīts horizontālais Eiropas standartizācijas tiesiskais regulējums.
Turklāt minētās regulas priekšlikumā cita starpā ir iekļauti noteikumi par
Komisijas sagatavotajiem standartizācijas pieprasījumiem Eiropas
standartizācijas organizācijām, par procedūru, kā celt iebildumus pret
saskaņotajiem standartiem, un par ieinteresēto personu līdzdalību
standartizācijas procesā. Tāpēc tiesiskās noteiktības labad
Direktīvas 94/9/EK noteikumi, kuri attiecas uz šiem pašiem jautājumiem, no
šā priekšlikuma ir svītroti. Noteikumi, ar kuriem paredz pieņēmumu par
atbilstību saskaņotajiem standartiem, ir grozīti, lai precizētu pieņēmuma par
atbilstību apjomu gadījumos, kad standarti tikai daļēji aptver pamatprasības.
3.4.
Atbilstības novērtēšana un CE zīme
Direktīvā 94/9/EK ir atlasītas pienācīgas
atbilstības novērtēšanas procedūras, kuras ražotājiem jāpiemēro, lai pierādītu,
ka viņu produkti atbilst veselības un drošības pamatprasībām. Ar šo
priekšlikumu procedūras pielāgo to atjauninātajām redakcijām, kas izklāstītas
JTR lēmumā. Ir saglabāti konkrēti elementi attiecībā uz procedūrām atsevišķās nozarēs. CE zīmes vispārējie principi ir
izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā, turpretim sīki
izstrādāti noteikumi par CE zīmes uzlikšanu un īpašo sprādziendrošības
marķējumu produktiem ir ietverti šajā priekšlikumā.
3.5.
Paziņotās struktūras
Ar šo priekšlikumu tiek izvirzīti stingrāki
paziņoto struktūru paziņošanas kritēriji. Tajā precizēts, ka arī filiālēm vai
apakšlīgumu slēdzējiem jāievēro paziņošanas prasības. Tiek ieviestas konkrētas
prasības paziņojošām iestādēm, un tiek pārskatīta paziņoto struktūru
paziņošanas procedūra. Paziņotās struktūras kompetence jāpierāda ar
akreditācijas sertifikātu. Ja, novērtējot paziņotās struktūras kompetenci, nav
izmantota akreditācija, paziņojumā jāietver dokumentācija, kurā izklāstīts, kā
ir notikusi minētās struktūras kompetences novērtēšana. Dalībvalstīm būs
iespēja iebilst pret paziņošanu.
3.6.
Tirgus uzraudzība un drošības klauzulas procedūra
Ar šo priekšlikumu tiek pārskatīta spēkā esošā
drošības klauzulas procedūra. Ar to tiek ieviests informācijas apmaiņas posms
starp dalībvalstīm un noteikti pasākumi, kas attiecīgajām iestādēm jāveic, ja
tiek konstatēts neatbilstīgs produkts. Īsta drošības klauzulas procedūra, kuras
rezultātā Komisijas līmenī tiek pieņemts lēmums, vai pasākums ir vai nav
pamatots, tiek sākta tikai tad, ja kāda cita dalībvalsts iebilst pret pasākumu,
kas veikts pret produktu. Ja domstarpību par veikto ierobežojošo pasākumu nav,
visām dalībvalstīm attiecīgi jārīkojas savā teritorijā.
3.7.
Komitoloģija un deleģētie akti
Noteikumi par pastāvīgo komiteju darbību ir
jāpielāgo jaunajiem noteikumiem par deleģētajiem aktiem, kas izklāstīti Līguma
par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, un jaunajiem noteikumi par
īstenošanas aktiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[3]. Direktīvā 94/9/EK ir paredzēta pastāvīgā
komiteja. Šī komiteja nav iesaistīta Līguma par Eiropas Savienības darbību
291. pantā paredzēto īstenošanas aktu pieņemšanā, tāpēc šis noteikums
priekšlikumā ir svītrots. Komisija saskaņā ar priekšsēdētāja paziņojumu
Komisijai “Framework for Commission expert groups: horizontal rules and public
register” (C(2010) 7649 galīgā redakcija), kas veiks pastāvīgās komitejas
uzdevumus, kas paredzēti Direktīvā 94/9/EK, lai izpētītu visus jautājumus,
kuri attiecas uz direktīvas piemērošanu.
4.
Priekšlikuma juridiskie elementi
Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas
Savienības darbību 114. pants. Subsidiaritātes princips Iekšējais tirgus ir Savienības un dalībvalstu
kopējā kompetencē. Subsidiaritātes principu ņem vērā jo īpaši saistībā ar
jaunpievienotajiem noteikumiem, kuru mērķis ir efektīvāk izpildīt
Direktīvu 94/9/EK, proti, saistībā ar importētāja un izplatītāja
pienākumiem, izsekojamības noteikumiem, paziņoto struktūru novērtēšanas un
paziņošanas noteikumiem, un ciešākas sadarbības pienākumiem pārskatītās tirgus
uzraudzības un drošības procedūru kontekstā. Pieredze, kas gūta, izpildot tiesību aktus,
rāda, ka dalībvalstu līmenī veikto pasākumu rezultātā ir radušās atšķirīgas
pieejas un atšķirīga attieksme pret uzņēmējiem ES, un tas apdraud šīs
direktīvas mērķa sasniegšanu. Ja pasākumi problēmu risināšanai tiek veikti
dalībvalstu līmenī, tas var apgrūtināt preču brīvu apriti. Turklāt rīcība
dalībvalstu līmenī attiecas uz kompetenci tikai attiecīgās dalībvalsts
teritorijā. Tā kā starptautiskā tirdzniecība arvien paplašinās, pastāvīgi
pieaug pārrobežu darījumu skaits. Ar saskaņotu darbību ES līmenī iespējams
daudz labāk sasniegt izvirzītos mērķus, un tā jo īpaši padarīs efektīvāku
tirgus uzraudzību. Tātad ir jārīkojas ES līmenī. Direktīvu nekonsekvenci var atrisināt vienīgi
ES likumdevējs. Proporcionalitāte Saskaņā ar proporcionalitātes principu
ierosinātie grozījumi paredz vienīgi to, kas ir nepieciešams izvirzīto mērķu
sasniegšanai. Jaunie vai grozītie pienākumi nozarei (proti,
mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, vai pārvaldes iestādēm) neradīs nevajadzīgu
slogu un izmaksas. Ja tika konstatēts, ka grozījumiem ir negatīva ietekme,
attiecīgā varianta ietekmes analīze palīdzēja rast visproporcionālāko
risinājumu konstatētajām problēmām. Virkne grozījumu vērsti uz to, lai uzlabotu
spēkā esošās direktīvas skaidrību, neieviešot jaunas prasības, kuras radītu
papildu izmaksas. Izmantotā likumdošanas metode Veicot pielāgošanu JTR lēmumam, vairāki
Direktīvas 94/9/EK noteikumi ir būtiski jāgroza. Lai nodrošinātu grozītā
teksta lasāmību, ir izvēlēta tāda pārstrādāšanas metode, kas atbilst
2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumam par tiesību aktu
pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu[4]. Direktīvā 94/9/EK izdarītie grozījumi
skar definīcijas, uzņēmēju pienākumus, pieņēmumu par atbilstību, ko nodrošina
saskaņotie standarti, atbilstības deklarāciju, CE zīmi, paziņotās struktūras,
drošības klauzulas procedūru un atbilstības novērtēšanas procedūras. Šis priekšlikums nemaina direktīvas darbības
jomu un veselības un drošības pamatprasības.
5.
Ietekme uz budžetu
Šis priekšlikums neietekmē ES budžetu.
6.
Papildu informācija
Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Pieņemot šo priekšlikumu, tiks atcelta
Direktīva 94/9/EK. Eiropas Ekonomikas zona Priekšlikums attiecas uz EEZ, tāpēc tā
piemērošanas jomā jāiekļauj arī Eiropas Ekonomikas zona. ê 94/9/EK (pielāgots) 2011/0356 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu
Ö saskaņošanu Õ attiecībā uz
iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā
vidē (Pārstrādātā redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu
Ö Līgumu par
Eiropas Savienības darbību Õ un jo īpaši tā 100.a Ö 114. Õ pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[5], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: ò jauns (1)
Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīva 94/9/EK (1994. gada 23. marts) par dalībvalstu
tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas
paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē[6],
ir būtiski grozīta. Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir veicami
turpmāki grozījumi. (2)
Eiropas Parlamenta un
Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar
ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu
tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93[7], nosaka atbilstības
novērtēšanas struktūru akreditācijas noteikumus, paredz tirgus uzraudzības
sistēmu produktiem un trešo valstu produktu kontrolei un nosaka vispārīgus
principus attiecībā uz CE zīmi. (3)
Eiropas Parlamenta un
Padomes Lēmums Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par
produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes
Lēmumu 93/465/EEK[8]
nosaka vispārējo principu un atsauces noteikumu vienoto sistēmu, kuru paredzēts
piemērot, tiesību aktos saskaņojot produktu tirdzniecības nosacījumus, lai
nodrošinātu saskaņotu pamatu minēto tiesību aktu pārskatīšanai vai
pārstrādāšanai. Tādēļ Direktīva 94/9/EK būtu jāpielāgo minētajam lēmumam. ê94/9/EK 1. apsvērums
(pielāgots) (4)
tā kā Ddalībvalstu
pienākums ir aizsargāt savā teritorijā cilvēku drošību un veselību, kā arī,
vajadzības gadījumā, mājdzīvniekus un mantu; tas pirmām kārtām attiecas uz
darba ņēmējiem, jo īpaši ņemot vērā apdraudējumu, kas rodas, lietojot iekārtas
un sistēmas, kuras nodrošina aizsardzību sprādzienbīstamā vidē;. ê 94/9/EK 2.
apsvērums (pielāgots) tā kā sprādzienbīstamā vidē izmantojamo
aizsardzības iekārtu un sistēmu nepieciešamo drošības līmeni dalībvalstīs
reglamentē obligāti noteikumi; tā kā tie parasti aptver elektrotehnisko un
citu specifikāciju, kas ietekmē sprādzienbīstamā vidē izmantojamo iekārtu
konstrukciju un uzbūvi; ê 94/9/EK 3.
apsvērums (pielāgots) tā kā prasības, ko katrā dalībvalstī izvirza
attiecībā uz šādām iekārtām, atšķiras gan pēc piemērojuma jomas, gan pēc
pārbaudes procedūrām; tā kā tāpēc šīs atšķirības var radīt šķēršļus
tirdzniecībai Kopienas iekšienē; ê 94/9/EK 4. apsvērums
(pielāgots) tā kā valsts tiesību aktu saskaņošana ir vienīgais
līdzeklis šādu brīvas tirdzniecības šķēršļu novēršanai; tā kā atsevišķas
dalībvalstis vienas pašas nevar veiksmīgi sasniegt šo mērķi; tā kā šajā
direktīvā ir tikai izklāstītas prasības, kas būtiski ietekmē attiecīgo iekārtu
brīvu apriti; ê 94/9/EK 5.
apsvērums (pielāgots) tā kā noteikumiem, kam būtu jānovērš tehniski
tirdzniecības šķēršļi, ir jābūt saskaņā ar Padomes 1985. gada
7. maija Rezolūcijā izklāstīto jauno pieeju[9], kas
paredz noteikt drošības būtiskās prasības un citas prasības sabiedrības labā,
nepazeminot jau esošo pamatoti reglamentēto aizsardzības līmeni dalībvalstīs;
tā kā minētā rezolūcija paredz vienā direktīvā apkopot noteikumus, kas attiecas
uz daudziem ražojumiem, lai novērstu biežus grozījumus un direktīvu skaita
palielināšanos; ê 94/9/EK 6. un
8. apsvērums (pielāgots) (5)
tā kā pašreizējās Ddirektīvas Ö 94/9/EK Õ par dalībvalstu tiesību
aktu tuvināšanu attiecībā uz elektroiekārtām, kas izmantojamas sprādzienbīstamā
vidē, ir veicinājusišas
Ö efektīvu Õ sprādziendrošību, paredzot noteikumus,
kuri reglamentē šādu iekārtu uzbūvi, un palīdzējušas novērst tirdzniecības
šķēršļus šajā jomā; tā kā vienlaikus ir jāpārskata un jāpaplašina pašreizējās
direktīvas, jo, skatot lietas kopsakarībā, pirmām kārtām ir jānodrošinās
pret šādu iekārtu radīto potenciālo apdraudējumu. Tas pirmām kārtām nozīmē, ka
pasākumi, kam jānodrošina lietotāju un trešo personu aizsardzība, ir jāņem vērā
jau projektēšanas un ražošanas gaitā; Ö attiecībā gan
uz kalnrūpniecības, gan virszemes iekārtām. Õ tā kā Aabas iepriekš
minētās iekārtu grupas izmanto daudzās saimniecības un rūpniecības nozarēs un
tām ir visai ievērojama nozīme tautsaimniecībā. ê 94/9/EK 7.
apsvērums (pielāgots) tā kā apdraudējuma veidi attiecībā gan uz
kalnrūpniecības, gan virszemes iekārtām, aizsardzības pasākumi un pārbaudes
metodes bieži vien ir ļoti līdzīgi vai pat vienādi; tā kā tādēļ vienā direktīvā
ir obligāti jāiekļauj noteikumi, kas skar abas šīs aizsardzības iekārtu un
sistēmu grupas; ê 94/9/EK 9.
apsvērums (pielāgots) (6) tā kā Ö Lai
nodrošinātu Õ aizsardzības iekārtu
un sistēmu drošību, var garantēt tikai tad,
ja svarīga ir panākta atbilstība drošības un
veselības Ö un
drošības Õ aizsardzības būtiskajām
prasībām.; tā kā Mminētās prasības,
kas ir jāievēro attiecībā uz aizsardzības iekārtām un sistēmām, ietver Ö būtu sīkāk
jāsadala Õ vispārējāas un papildu
prasībāas; tā kā Ppapildu prasības
pirmām kārtām Ö būtu
jāattiecina Õ attiecas
gan uz faktisko, gan iespējamo apdraudējumu.; tā kā Ttāpēc aizsardzības
iekārtām un sistēmām Ö būtu Õ ir
jāatbilst vismaz vienai no šīm prasībām, ciktāl tas ir nepieciešams, lai
nodrošinātu to atbilstīgu darbību vai paredzēto izmantošanu.; tā kā Iizmantošana
paredzētiem mērķiem ir galvenais aizsardzības iekārtu un sistēmu
sprādziendrošības priekšnosacījums; tā kā izgatavotājiem Ö Ražotājiem Õ ir obligāti
jānodrošina izsmeļoša informācija.; tā kā Tturklāt ir jābūt
īpašam un skaidram marķējumam, kas norāda, ka minētās iekārtas ir izmantojamas
sprādzienbīstamā vidē.; ê 94/9/EK 10.
apsvērums (pielāgots) tā kā, pamatojoties uz Līguma 118.a pantu, ir
paredzēts sagatavot direktīvu par darbībām sprādzienbīstamā vidē; tā kā minētā
papildu direktīva pirmām kārtām attieksies uz sprādzienbīstamību, kas rodas
iekārtu izmantošanas gaitā un/vai ir atkarīga no to uzstādīšanas veida un
paņēmieniem; ê 94/9/EK 11.
apsvērums (pielāgots) (7)
tā kā, Llai panāktu
iekārtu drošību, ir obligāti jāievēro veselības aizsardzības un drošības būtiskās
Ö pamat Õ prasības.; tā kā,
Īīstenojot minētās
prasības, ir
jābalstās uz veselo saprātu, ņemot Ö būtu
jāņem Õ vērā gan tehnikas
attīstības līmenis ražošanas
brīdī, gan noteicošieos
tehniskieos
un saimnieciskieos
apsvērumius. ê 94/9/EK 12.
apsvērums (pielāgots) tā kā tāpēc šajā direktīvā ir izklāstītas tikai
būtiskās prasības; tā kā, lai varētu vieglāk pārliecināties, ka būtiskās
prasības ir izpildītas, ir jābūt saskaņotiem Eiropas standartiem, kas pirmām
kārtām attiecas uz sprādziendrošības aspektiem, kuri nav saistīti ar
elektrību – šie standarti aptver iekārtu projektēšanu, izgatavošanu un
testēšanu, un to ievērošana ļauj uzskatīt, ka ražojums atbilst minētajām
pamatprasībām; tā kā saskaņotos Eiropas standartus izstrādā privātas organizācijas, un tie nedrīkst būt juridiski
saistoši; tā kā šajā sakarā Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) un
Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja (Cenelec) ir
atzītas kā organizācijas, kas kompetentas noteikt saskaņotos standartus, kuri
balstās uz Komisijas un šo divu organizāciju 1984. gada 13. novembrī
pieņemtajām vispārīgajām sadarbības pamatnostādnēm; tā kā saskaņotie standarti
šajā direktīvā aptver tehniskās specifikācijas (Eiropas standarti jeb
saskaņošanas dokumenti), ko pēc Komisijas
pamudinājuma ir apstiprinājusi viena vai abas šīs organizācijas, saskaņā ar
Padomes Direktīvu 83/189/EEK (1983. gada 28. marts), ar ko nosaka
procedūru informācijas sniegšanai tehnisko standartu un noteikumu jomā[10], un
ievērojot iepriekš minētās vispārīgās pamatnostādnes; ê 94/9/EK 13.
apsvērums (pielāgots) tā kā, lai panāktu, ka darba devēji un darba
ņēmēji sniedz efektīvu un atbilstīgu ieguldījumu standartizācijas gaitā, ir
jāuzlabo tās likumiskais pamats; tā kā tas jāpaveic līdz šīs direktīvas
ieviešanas brīdim; ê 94/9/EK 14.
apsvērums (pielāgots) tā kā, ņemot vērā riska veidus, kas saistīti ar
iekārtu lietošanu sprādzienbīstamā vidē, ir jāizstrādā procedūras, kuras
jāievēro, novērtējot atbilstību direktīvu pamatprasībām; tā kā, izstrādājot
šīs procedūras, ir jāņem vērā bīstamības pakāpe, kas raksturo iekārtas un/vai
pret kuru sistēmām ir jāpasargā tuvējā apkārtne; tā kā tāpēc visas iekārtu
atbilstības kategorijas ir jāpapildina ar adekvātu procedūru vai ir jānodrošina
izvēle starp vairākām līdzvērtīgām
procedūrām; tā kā apstiprinātās procedūras pilnībā atbilst Padomes Lēmumam
93/465/EEK (1993. gada 22. jūlijs) par atbilstības novērtējuma
procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt un
izmantot CE atbilstības zīmi, ko paredzēts izmantot tehniskas saskaņošanas
direktīvās[11]; ê 94/9/EK 15.
apsvērums (pielāgots) tā kā Padome paredz, ka CE zīmi nodrošina ražotājs
vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā; tā kā minētā zīme apliecina, ka ražojums
atbilst visām Kopienas tiesību aktos šim produktam paredzētajām pamatprasībām
un novērtēšanas procedūrām; ê 94/9/EK 16.
apsvērums (pielāgots) tā kā ir ieteicams paredzēt, ka dalībvalstis
saskaņā ar Līguma 100.a pantu var veikt pagaidu pasākumus, lai ierobežotu
vai aizliegtu laist tirgū un lietot iekārtas un aizsardzības sistēmas, ja tās
rada īpašus draudus cilvēku drošībai, kā arī mājdzīvniekiem vai īpašumam, ar
noteikumu, ka uz šiem pasākumiem attiecas Kopienas uzraudzības procedūra; ê 94/9/EK 17.
apsvērums (pielāgots) tā kā jebkura saskaņā ar šo direktīvu pieņemta
lēmuma adresāts ir jāinformē par lēmuma pieņemšanas motīviem un pieejamiem
pārsūdzības līdzekļiem; ê 94/9/EK 18.
apsvērums (pielāgots) tā kā 1985. gada 18. decembrī Padome
ir pieņēmusi Pamatdirektīvu 76/117/EEK par elektroiekārtām, kas izmantojamas
sprādzienbīstamā vidē[12], bet
1982. gada 15. februārī – Direktīvu 82/130/EEK par elektroiekārtām,
kas izmantojamas raktuvēs sprādzienbīstamā vidē, kur iespējama raktuvju
gāzes klātbūtne[13]; tā kā jau
saskaņošanas pirmsākumos bija paredzēts saskaņošanu pēc izvēles un daļēju
saskaņošanu, kas ir minēto direktīvu pamatā, aizstāt ar pilnīgu saskaņošanu; tā
kā šī direktīva pilnībā aptver iepriekš minēto direktīvu darbības jomu, un
tā kā tāpēc minētās direktīvas ir jāatceļ; ê 94/9/EK 19.
apsvērums (pielāgots) tā kā iekšējais tirgus ir telpa bez iekšējām
robežām, kurā ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva
aprite; ê 94/9/EK 20.
apsvērums (pielāgots) tā kā ir jāparedz pārejas pasākumi, kas ļauj
tirgot un nodot ekspluatācijā iekārtas, kuras ražotas saskaņā ar valsts
noteikumiem, kas bijuši spēkā šīs direktīvas pieņemšanas dienā, ò jauns (8)
Lai nodrošinātu augstu
sabiedrības interešu, piemēram, veselības un drošības, aizsardzības līmeni,
tiešo patērētāju un vides aizsardzību, kā arī lai garantētu taisnīgu konkurenci
Savienības tirgū, uzņēmējiem būtu jāatbild par produktu atbilstību, ņemot vērā
viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē. (9)
Visiem uzņēmējiem, kas
veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai
nodrošinātu, ka tie dara pieejamus tirgū tikai tādus produktus, kas atbilst šai
direktīvai. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra
uzņēmēja uzdevumiem piegādes un izplatīšanas procesā. (10)
Ražotājs sīki pārzina
produkta projektēšanas un ražošanas procesu, tāpēc viņš var vislabāk veikt
pilnīgu atbilstības novērtēšanas procedūru. Tādēļ atbilstības novērtēšanai arī
turpmāk vajadzētu būt vienīgi ražotāja pienākumam. (11)
Jānodrošina, lai trešo
valstu produkti, kuri tiek ievesti Savienības tirgū, atbilstu šīs direktīvas
prasībām un jo īpaši lai ražotāji minētajiem produktiem būtu veikuši
atbilstīgas novērtēšanas procedūras. Tādēļ būtu jāparedz, ka importētājiem ir
jāpārliecinās, vai produkti, ko viņi laiž tirgū, atbilst šīs direktīvas
prasībām, un ka tie nelaiž tirgū produktus, kuri šādām prasībām neatbilst vai
kuri rada apdraudējumu. Būtu arī jāparedz, ka importētāji pārliecinās, vai ir
veiktas atbilstības novērtēšanas procedūras un vai produkta marķējums un
ražotāju sagatavotā dokumentācija ir pieejama uzraudzības iestādēm pārbaudes
veikšanai. (12)
Izplatītājs dara produktu
pieejamu tirgū pēc tam, kad ražotājs vai importētājs to ir laidis tirgū, un
izplatītājam būtu jārīkojas pietiekami piesardzīgi, lai nodrošinātu, ka viņa
apiešanās ar produktu nelabvēlīgi neietekmē produkta atbilstību. (13)
Laižot produktu tirgū,
katram importētājam uz produkta būtu jānorāda savs nosaukums un adrese saziņai.
Gadījumos, kad produkta izmērs vai raksturs to neatļauj, būtu jāparedz
izņēmumi. Tas ietver arī gadījumus, kad importētājam būtu jāatver iepakojums,
lai uz produkta norādītu savu nosaukumu un adresi. (14)
Ikviens uzņēmējs, kurš
laiž tirgū kādu produktu ar savu vārdu vai preču zīmi, vai izmaina produktu tā,
ka izmaiņas varētu ietekmēt atbilstību šīs direktīvas prasībām, būtu jāuzskata
par ražotāju, un viņam būtu jāuzņemas ražotāja pienākumi. (15)
Izplatītāji un
importētāji darbojas tirgus vidē, tāpēc tiem būtu jāiesaistās tirgus
uzraudzības uzdevumos, ko veic kompetentās valsts iestādes, un tiem vajadzētu
būt sagatavotiem aktīvai rīcībai, lai sniegtu kompetentajām iestādēm visu
vajadzīgo informāciju par attiecīgo produktu. (16)
Nodrošinot produkta
izsekojamību visā piegādes ķēdē, tirgus uzraudzība kļūst vienkāršāka un
efektīvāka. Efektīva izsekojamības sistēma atvieglina tirgus uzraudzības
iestāžu uzdevumu atrast uzņēmējus, kas neatbilstīgus produktus darījuši
pieejamus tirgū. (17)
Šajā direktīvā būtu
jāparedz noteikt vienīgi veselības un drošības pamatprasības. Lai būtu vieglāk
novērtēt atbilstību minētajām prasībām, jāparedz pieņēmums par to produktu
atbilstību, kuri atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [../..] [..] (…..) par
Eiropas standartizāciju un grozījumiem Padomes Direktīvās 89/686/EEK un
93/15/EEK, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 94/9/EK, 94/25/EK,
95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/105/EK un 2009/23/EK[14], ar mērķi formulēt sīki
izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas. (18)
Regula (ES)
Nr. [../..] par Eiropas standartizāciju] paredz procedūru, kā celt
iebildumus pret saskaņotajiem standartiem, ja minētie standarti tikai daļēji
atbilst šīs direktīvas prasībām. (19)
Lai uzņēmēji varētu
demonstrēt un kompetentās iestādes nodrošināt, ka produkti, kas darīti pieejami
tirgū, atbilst veselības un drošības pamatprasībām, ir jāparedz atbilstības
novērtēšanas procedūras. Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzēti atbilstības novērtēšanas
procedūru moduļi, kas ietver procedūras pieaugošā stingrības pakāpē, kuras ir
proporcionālas iesaistītā apdraudējuma līmenim un nepieciešamajam drošības
līmenim. Lai nodrošinātu saskaņotību starp nozarēm un izvairītos no ad hoc
gadījumiem, atbilstības novērtēšanas procedūras būtu jāizvēlas no minētajiem
moduļiem. (20)
Ražotājam būtu jāsagatavo
ES atbilstības deklarācija, kurā tiktu sniegta sīka informācija par produkta
atbilstību šīs direktīvas prasībām. (21)
CE zīme, kas norāda
produkta atbilstību, ir redzamais rezultāts veselam procesam, kas plašākā
nozīmē ietver arī atbilstības novērtēšanu. Vispārīgie principi, kas reglamentē
CE zīmi, ir izklāstīti Regulā (EK) Nr. 765/2008. CE zīmes
uzlikšanas noteikumi būtu jānosaka šajā direktīvā. (22)
Šajā direktīvā
izklāstītās atbilstības novērtēšanas procedūras noteic to atbilstības
novērtēšanas struktūru iesaistīšanos, kuras dalībvalstis ir paziņojušas
Komisijai. (23)
Pieredze liecina, ka
Direktīvā 94/9/EK noteiktie kritēriji, kuriem atbilstības novērtēšanas
struktūrām jāatbilst, lai tās paziņotu Komisijai, nav pietiekami, lai
nodrošinātu paziņoto struktūru vienlīdz augsta līmeņa darbību visā Savienībā.
Tomēr ir svarīgi, lai visas paziņotās struktūras veiktu savas funkcijas vienādā
līmenī un taisnīgas konkurences apstākļos. Tādēļ jānosaka obligātās prasības
atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras vēlas tikt paziņotas, lai varētu
sniegt atbilstības novērtēšanas pakalpojumus. (24)
Lai nodrošinātu saskaņotu
atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir arī svarīgi noteikt prasības
paziņojošām iestādēm un citām struktūrām, kas piedalās paziņoto struktūru
novērtēšanā, paziņošanā un uzraudzībā. (25)
Ja atbilstības
novērtēšanas struktūra demonstrē atbilstību kritērijiem, kas noteikti
saskaņotajos standartos, būtu jāpieņem, ka tā atbilst atbilstīgajām prasībām,
kuras noteiktas šajā direktīvā. (26)
Šajā direktīvā izveidotā
sistēma būtu jāpapildina ar akreditācijas sistēmu, kas paredzēta
Regulā (EK) Nr. 765/2008. Akreditācija ir svarīgs līdzeklis, kā
verificēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, tāpēc tā arī būtu
jāizmanto paziņošanā. (27)
Regulā (EK)
Nr. 765/2008 paredzētā pārredzamā akreditācija, kas nodrošina atbilstības
sertifikātu vajadzīgo uzticamību, valsts publiskā sektora iestādēm visā
Savienībā būtu jāuzskata par vēlamāko līdzekli, kā demonstrēt atbilstības
novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt,
ka tām ir piemēroti līdzekļi, ar ko pašām veikt novērtēšanu. Šādos gadījumos,
lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni,
valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie
dokumentārie pierādījumi, ka izvērtētās atbilstības novērtēšanas struktūras
atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām. (28)
Atbilstības novērtēšanas
struktūras bieži piešķir apakšlīgumus par kādām to darbības daļām saistībā ar
atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāles. Lai nodrošinātu aizsardzības
līmeni, kāds nepieciešams Savienības tirgū laižamajiem produktiem, ir ļoti
svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanai apakšlīgumu slēdzēji
un filiāles atbilstu tādām pašām prasībām, kādām paziņotās struktūras. Tādēļ ir
svarīgi, lai paziņojamo struktūru kompetences un snieguma novērtēšana un jau
paziņoto struktūru uzraudzība attiektos arī uz darbībām, kuras veic apakšlīgumu
slēdzēji un filiāles. (29)
Jāpalielina paziņošanas
procedūras efektivitāte un pārredzamība, un jo īpaši tā jāpielāgo jaunajām
tehnoloģijām, lai paziņošanu varētu veikt elektroniski. (30)
Paziņotās struktūras var
piedāvāt savus pakalpojumus visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi dot pārējām
dalībvalstīm un Komisijai iespēju iebilst pret paziņoto struktūru. Tādēļ ir
svarīgi noteikt laikposmu, kurā var novērst visas šaubas vai bažas par
atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, pirms tās sāk darboties kā
paziņotās struktūras. (31)
Konkurētspējai ir
svarīgi, lai paziņotās struktūras piemērotu atbilstības novērtēšanas
procedūras, neradot lieku apgrūtinājumu uzņēmējiem. Tā paša iemesla dēļ un lai
nodrošinātu vienādu attieksmi pret uzņēmējiem, jānodrošina konsekventa atbilstības
novērtēšanas procedūru tehniskā piemērošana. Vislabāk to var panākt ar
atbilstīgu koordinēšanu un sadarbību starp paziņotajām struktūrām. (32)
Lai nodrošinātu tiesisko
noteiktību, jāprecizē, ka Regulas (EK) Nr. 765/2008 noteikumi par
Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kuri tiek
ievesti Savienības tirgū, attiecas uz produktiem, uz kuriem attiecas šī
direktīva. Šai direktīvai nevajadzētu kavēt dalībvalstis no kompetento iestāžu
izvēles šo uzdevumu veikšanai. (33)
Direktīvā 94/9/EK
jau ir paredzēta drošības procedūra. Lai uzlabotu pārredzamību un samazinātu
procedūras laiku, jāuzlabo esošā drošības klauzulas procedūra, lai padarītu to
efektīvāku un lai tajā izmantotu dalībvalstīs pieejamās zināšanas; (34)
Pašreizējā sistēma būtu
jāpapildina ar procedūru, kas ļauj ieinteresētajām personām saņemt informāciju
par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz produktiem, kas apdraud
cilvēku veselību un drošību vai citus sabiedrības interešu aizsardzības
aspektus. Tai būtu arī jāļauj tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar
attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties saistībā ar šādiem produktiem. (35)
Ja dalībvalstis un
Komisija vienojas par kādas dalībvalsts veiktā pasākuma pamatotību, Komisijai
turpmāk nebūtu jāiesaistās, izņemot gadījumus, kad neatbilstības iemesls var
būt saskaņotā standarta trūkumi. (36)
Dalībvalstīm būtu
jāparedz noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas saskaņā ar šo direktīvu
pieņemto valsts noteikumu pārkāpumu gadījumos, un būtu jānodrošina to
īstenošana. Minētajām sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un
preventīvām. (37)
Jāparedz pārejas
pasākumi, kas ļautu darīt pieejamus tirgū un laist ekspluatācijā produktus, kas
jau ir laisti tirgū saskaņā ar Direktīvu 94/9/EK. (38)
Dalībvalstis nevar
pietiekami labi sasniegt šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt, lai produkti
tirgū atbilstu prasībām, kas paredz augstu veselības aizsardzības un drošības
un citu sabiedrības interešu aizsardzības līmeni, garantējot iekšējā tirgus
darbību, un tā vēriena un seku dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī,
tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā
noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos
pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (39)
Pienākums transponēt šo
direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem,
kuri, salīdzinot ar Direktīvu 94/9/EK, paredz būtiskus grozījumus.
Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no Direktīvas 94/9/EK. (40)
Šī direktīva nedrīkstētu
skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz X pielikuma B daļā
noteiktajiem termiņiem Direktīvas 94/9/EK transponēšanai valsts tiesību
aktos un tās piemērošanai, ê 94/9/EK IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1.I NODAĻA ê 94/9/EK (pielāgots) Darbības
joma, preču laišana tirgū un preču brīva aprite Ö Vispārīgi
noteikumi Õ 1. pants ÖDarbības joma Õ 1. Šoī
direktīvua
attiecas uz
Ö piemēro šādiem
produktiem: Õ ê 94/9/EK (a) iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas izmantojamas sprādzienbīstamā
vidē;. ê 94/9/EK (pielāgots) (b) 2. Šīs direktīvas darbības joma aptver arī
drošības ierīcēmes,
kontrolierīcēmes
un regulēšanas ierīcēmes,
kas paredzētas izmantošanai ārpus sprādzienbīstamas vides, bet nodrošina vai
veicina iekārtu un aizsardzības sistēmu drošu darbību sprādzienbīstamos
apstākļos. 4.2. Ö Šo direktīvu
nepiemēro Õ Šī direktīva neattiecas
uz Ö šādiem
produktiem Õ : ê 94/9/EK –
medicīnas iekārtām, kas paredzētas izmantošanai
medicīnas nozarē, –
iekārtām un aizsardzības sistēmām, ja
sprādzienbīstamību izraisa vienīgi sprādzienbīstamu vielu vai nestabilu ķīmisku
vielu klātbūtne, –
iekārtām, kas paredzētas izmantošanai mājas
apstākļos un nekomerciālā vidē, kur sprādzienbīstama vide rodas ļoti reti, un
vienīgi tad, ja ir nejauši notikusi gāzveida kurināmā noplūde, –
individuālajiem aizsardzības līdzekļiem, kas minēti
Padomes Direktīvā 89/686/EEK[15], –
jūras kuģiem un pārvietojamām iekārtām atklātā
jūrā, kā arī uz aprīkojumu, kas atrodas uz tādiem kuģiem vai iekārtām, –
transporta līdzekļiem, t. i.,
transportlīdzekļiem un to piekabēm, ko izmanto vienīgi pasažieru pārvadāšanai
pa gaisu vai izmantojot autoceļu, dzelzceļa un ūdensceļu tīklu, kā arī uz
transporta līdzekļiem, ja vien tie paredzēti kravu pārvadāšanai pa gaisu,
izmantojot koplietošanas ceļu vai dzelzceļu tīklu, vai ūdensceļus. Šeit neietilpst
transportlīdzekļi, kas paredzēti izmantošanai sprādzienbīstamā vidē, –
iekārtām, kas minētas Līguma 346223. panta
1. punkta b) apakšpunktā. ê 94/9/EK (pielāgots) 2. pants Ö Definīcijas Õ 3. Šajā
direktīvā izmanto turpmāk norādītās definīcijas:. Iekārtas un aizsardzības sistēmas, kas
izmantojamas sprādzienbīstamā vidē ê 94/9/EK è1 Corrigendum, OJ L 21, 26.1.2000, p. 42 (1) a) “iIekārtas”
ir mehānismi, aparatūra, stacionāras vai pārvietojamas ierīces, vadības
sistēmas elementi un to aprīkojums, kā arī signālierīces un avārijas novēršanas
sistēmas, kas katra atsevišķi vai visas kopā ir paredzētas enerģijas ražošanai,
pārraidei, glabāšanai, mērīšanai, è1 regulēšanai
un pārveidošanai un/vai materiālu pārstrādei ç un kas var izraisīt
sprādzienu, jo tās satur potenciālus aizdegšanās avotus;. ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. ð jauns (2) b) è1 “aAizsardzības
sistēmas” ir ierīces, kam jāaptur sākotnējs sprādziens un/vai jāierobežo
sprādziena darbības diapazons un ko atsevišķi laiž
ð dara pieejamas ï tirgū izmantošanai kā autonomas sistēmas; tajās neietilpst iepriekš
aplūkotie iekārtu komponenti ç ;. ê 94/9/EK (pielāgots) (3) c) “kKomponents”
ir jebkura detaļa, kas būtiski ietekmē iekārtu un aizsardzības sistēmu drošu
darbību, bet kurai nepiemīt autonoma funkcija.; Eksplozīva vide (4) Ö “eksplozīva
vide” ir Õ vViegli
uzliesmojošu vielu un gaisa maisījums gāzes, tvaika, miglas vai putekļu veidā,
kurā degšanas process pēc aizdegšanās atmosfēras apstākļos aptver visu atlikušo
maisījuma daļu;. Sprādzienbīstama vide (5) Ö “sprādzienbīstama
vide” ir Õ vVide, kas var kļūt
sprādzienbīstama vietējo un ražošanas apstākļu dēļ;. Iekārtu grupas un kategorijas ê 94/9/EK (pielāgots) è1 Labojums, OV L 304, 5.12.2000., 19. lpp. (6) “I iekārtu grupā” ir ietvertas iekārtas, kas
paredzētas izmantošanai è1 raktuvju
apakšzemes daļā un tādos ç raktuvju virszemes
objektos, ko var apdraudēt raktuvju gāze un/vai viegli uzliesmojoši putekļi.
Ö , un kas ietver
M1 un M2 kategoriju, kā izklāstīts I pielikumā; Õ ê 94/9/EK (pielāgots) (7) “II iekārtu grupā” ir ietvertas iekārtas, kas paredzētas izmantošanai
citās vietās, ko var apdraudēt sprādzienbīstama vide.
Ö , un kas ietver
1., 2. un 3. kategoriju, kā izklāstīts I pielikumā; Õ (8) Ö “iekārtu
kategorija” definē vajadzīgos aizsardzības līmeņus, kā minēts Õ Iekārtu kategorijas, kas
atbilst noteiktam aizsardzības līmenim, ir raksturotas
I pielikumā;. Dažas iekārtas un aizsardzības sistēmas ir
projektētas izmantošanai konkrētā sprādzienbīstamā vidē. Šajā gadījumā tām ir
attiecīgs marķējums. Paredzamā izmantošana (9) Ö “paredzamā
izmantošana” Õ Direktīvas 1. panta 2.
punktā minēto iekārtu, aizsardzības sistēmu un ierīču Ö Produktu Õ izmantošana
atbilstīgi iekārtu grupai un kategorijai, un ņemot vērā visu ražotāja norādīto
informāciju, kas ir nepieciešama Ö produktu Õ iekārtu, aizsardzības
sistēmu un ierīču drošai darbībai;. ò jauns [Lēmuma
Nr. 768/2008/EK R1. pants] (10) “darīt pieejamu
tirgū” nozīmē par samaksu vai bez maksas piegādāt produktu izplatīšanai,
patēriņam vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību; (11) “laist tirgū”
nozīmē produktu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū; (12) “ražotājs” ir
jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo produktu vai liek produktu
projektēt vai ražot un tirgo minēto produktu ar savu vārdu vai preču zīmi; (13) “pilnvarotais
pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību
Savienībā un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā
attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem; (14) “importētājs”
ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un
laiž Savienības tirgū kādas trešās valsts produktu; (15) “izplatītājs”
ir jebkura tāda fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs
vai importētājs un kas dara produktu pieejamu tirgū; (16) “uzņēmēji” ir
ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs un izplatītājs; (17) “tehniskā
specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kurām
produktam, procesam vai pakalpojumam ir jāatbilst; (18) “saskaņotais
standarts” ir saskaņotais standarts, kā definēts 2. panta 1. punkta
c) apakšpunktā Regulā (ES) Nr. [../..] [par Eiropas standartizāciju]; (19) “akreditācija”
ir akreditācija, kas definēta Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta
10. punktā; (20) “valsts
akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kas definēta
Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā; (21) “atbilstības
novērtēšana” ir process, kurā demonstrē, vai ir ievērotas veselības un drošības
pamatprasības, kuras attiecas uz produktu, procesu, pakalpojumu vai sistēmu; (22) “atbilstības
novērtēšanas struktūra” ir struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas
darbības, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspekciju; (23) “atsaukšana” ir
ikviens pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ produktu, kas jau ir bijis
pieejams tiešajam patērētajam; (24) “izņemšana” ir
ikviens pasākums, kas paredzēts, lai novērstu, ka produkts no piegādes ķēdes
tiek darīts pieejams tirgū; (25) “CE zīme” ir
zīme, ar ko ražotājs norāda, ka produkts atbilst piemērojamajām prasībām, kuras
izklāstītas Savienības saskaņošanas tiesību aktos attiecībā uz tās uzlikšanu; (26) “Savienības
saskaņošanas tiesību akti” ir visi Savienības tiesību akti, ar ko saskaņo
produktu tirdzniecības nosacījumus. ê 94/9/EK (pielāgots) ð jauns 32. pants Ö Pieejamība
tirgū Õ 1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu, ka 1. panta 2. punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas un
ierīces, uz kurām attiecas šī direktīva, Ö produktus Õ laiž ð dara pieejamus ï tirgū un nodod ekspluatācijā tikai tad, ja, tās Ö tos Õ pareizi uzstādot un
uzturot kārtībā, kā
arī lietojot Ö saskaņā
ar Õ paredzētoajiem mērķiem,
tās
Ö tie Õ neapdraud cilvēku
veselību un drošību, kā arī mājdzīvniekus vai īpašumu Ö atbilst šai
direktīvai Õ . 2. Šīs direktīvas noteikumi neskar dalībvalstu
tiesības pēc saviem ieskatiem, attiecīgi ievērojot Līguma noteikumus, noteikt
nepieciešamās prasības, lai nodrošinātu cilvēku un jo īpaši darba ņēmēju
aizsardzību laikā, kad viņi lieto 1. panta 2. punktā minētās iekārtas, aizsardzības
sistēmas un ierīces, Ö attiecīgos
produktus Õ ar noteikumu, ka šīs iekārtas,
aizsardzības sistēmas vai ierīces Ö šie
produkti Õ nav pārveidotias pretēji šīs
direktīvas noteikumiem. 3. Dalībvalstis neliedz izstādīt gadatirgos,
izstādēs, Ö un Õ skatēs un citur 1. panta 2.
punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas vai ierīces Ö produktus Õ , kas neatbilst šaiīs direktīvais noteikumiem,
ja vien labi redzama zīme skaidri norāda uz to, ka šīs iekārtas, aizsardzības sistēmas un ierīces,
kas minētas 1. panta 2. punktā, Ö šie
produkti Õ neatbilst prasībām
un nav paredzētias
pārdošanai, kamēr ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš reģistrēts Kopienā
Ö Savienībā Õ , nav nodrošinājis
šo atbilstību. Demonstrējumu laikā ir jāveic atbilstoši drošības pasākumus, kas
nodrošina cilvēku aizsardzību. ê 94/9/EK (pielāgots) 43. pants ÖVeselības un drošības
pamatprasības Õ Direktīvas 1. panta 2. punktā minētajām iekārtām,
aizsardzības sistēmām un ierīcēm, uz kurām attiecas šī direktīva, Ö Produkti
atbilst Õ ir jāatbilst
attiecīgajām
veselības aizsardzības
un drošības būtiskajām
Ö pamat Õ prasībām, kas
izklāstītas II pielikumā, ņemot vērā to paredzamo izmantošanu. ê 94/9/EK (pielāgots) è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. ð jauns 54. pants Ö Brīva
aprite Õ 1. Dalībvalstis nedrīkst savā teritorijā
aizliegt, ierobežot vai kavēt 1. panta 2. punktā minēto iekārtu, aizsardzības sistēmu vai ierīču
Ö produktu Õ laišanu ð pieejamību ï tirgū un to nodošanu ekspluatācijā, ja tās atbilst šīs direktīvas
prasībām. 2. Dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot
vai kavēt tādu komponentu laišanu
ð pieejamību ï tirgū, ko paredzēts iebūvēt šajā direktīvā minētajoās iekārtās vai aizsardzības
sistēmās Ö produktos Õ , è1 ja
tiem ir pievienots rakstisks atbilstības apliecinājums saskaņā ar 138. panta
3. punktu ç . ê 94/9/EK 5. pants 1. Dalībvalstis
uzskata, ka visiem šīs direktīvas noteikumiem, to skaitā II nodaļā noteiktajām
atbilstības novērtēšanas procedūrām, atbilst: –
1. panta
2. punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas un ierīces, ja tām ir
pievienota X pielikumā minētā EK atbilstības deklarācija un ir nodrošināts
10. pantā paredzētā CE zīme, –
4. panta
2. punktā minētie komponenti, ja tiem ir pievienots 8. panta
3. punktā minētais atbilstības sertifikāts. Ja saskaņoto
standartu nav, dalībvalstis pēc saviem ieskatiem veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai informētu ieinteresētās puses par valstī spēkā esošajiem
tehniskajiem standartiem un specifikācijām, kurus tās uzskata par svarīgiem vai
saistītiem ar II pielikumā minēto veselības aizsardzības un drošības būtisko prasību atbilstīgu izpildi. 2. Ja valsts
standarts, kas transponē saskaņoto standartu, attiecībā uz kuru Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta norāde, attiecas uz vienu vai
vairākām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, uzskata, ka
1. panta 2. punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas un ierīces vai 4.
panta 2. punktā minētie komponenti, kas izgatavoti saskaņā ar minēto standartu,
atbilst attiecīgajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. Dalībvalstis
publicē norādes uz valsts standartiem, kuri transponē saskaņotos standartus. 3. Dalībvalstis
veic attiecīgos pasākumus, lai valsts mērogā nodrošinātu darba devējiem un
darbiniekiem iespēju ietekmēt saskaņoto standartu izstrādāšanu un uzraudzību. 6. pants 1. Ja dalībvalsts
vai Komisija uzskata, ka 5. panta 2. punktā minētie saskaņotie standarti tikai
daļēji atbilst 3. pantā minētajām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām
prasībām, tad Komisija vai attiecīgā dalībvalsts ierosina šo jautājumu izskatīt
komitejā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 83/189/EEK, turpmāk tekstā
"komiteja", pamatojot savu rīcību. Komiteja nekavējoties sniedz savu
atzinumu. Saņemot komitejas
atzinumu, Komisija informē dalībvalstis par to, vai ir jāsvītro norādes uz šiem
standartiem, kas iekļautas 5. panta 2. punktā minētajās publikācijās. 2. Komisija var
paredzēt jebkādus piemērotus pasākumus, kas praktiski nodrošina šīs direktīvas
vienādu piemērošanu saskaņā ar 3. punktā noteikto procedūru. ê Regula (EK) Nr. 1882/2003 3. Komisijai
palīdz pastāvīgā komiteja (turpmāk tekstā - "Komiteja"). Ja ir atsauce uz
šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/486/EK[16] 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta
noteikumus. Komiteja pieņem
savu reglamentu. ê 94/9/EK 4. Pastāvīgā
komiteja var turklāt izskatīt jebkuru jautājumu saistībā ar šīs direktīvas
piemērošanu, ko priekšsēdētājs izvirzījis pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas
dalībvalsts pieprasījuma. 7. pants ê 94/9/EK 1. Ja dalībvalsts
konstatē, ka 1. panta 2. punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas vai
ierīces ar CE atbilstības zīmi, ko lieto atbilstīgi paredzētajam mērķim, var
apdraudēt cilvēku drošību, kā arī mājdzīvniekus vai īpašumu, tā veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai šādas iekārtas vai
aizsardzības sistēmas izņemtu no tirgus, aizliegtu to laišanu tirgū, nodošanu
ekspluatācijā un izmantošanu vai ierobežotu to brīvu apriti. Dalībvalsts uzreiz
informē Komisiju par visiem šiem pasākumiem, pamatojot savu lēmumu un īpaši
norādot, vai neatbilstību rada: a) 3. pantā minēto
būtisko prasību neievērošana; b) 5. panta 2. punktā
minēto standartu nepareiza piemērošana; c) 5. panta 2.
punktā minēto standartu nepilnības. 2. Komisija
nekavējoties konsultējas ar ieinteresētajām pusēm. Ja pēc šīm konsultācijām
Komisija uzskata, ka pasākumi ir pamatoti, tā tūlīt par to informē dalībvalsti,
kas ierosinājusi šos pasākumus, kā arī pārējās dalībvalstis. Ja pēc šīm
konsultācijām Komisija uzskata, ka šāda rīcība ir nepamatota, tā tūlīt par to
informē dalībvalsti, kura ierosinājusi šos
pasākumus, kā arī ražotāju vai viņa Kopienā reģistrētu pilnvaroto pārstāvi. Ja
1. punktā minētais lēmums ir izskaidrojams ar standartu nepilnībām,
Komisija nekavējoties informē komiteju, lai ierosinātu 6. panta 1. punktā
minētās procedūras, ja dalībvalsts, kas ir ierosinājusi šo lēmumu, nemaina
savu nostāju. 3. 3. Ja iekārtai
vai aizsardzības sistēmai, kas neatbilst prasībām, ir CE zīme, tad kompetentā
dalībvalsts attiecīgi vēršas pret personu(-ām), kura(-s) ir atbildīga(-s) par
šo zīmi, un dara to zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. 4. Komisija gādā
par to, lai dalībvalstis tiktu pastāvīgi informētas par šīs procedūras norisi
un rezultātiem. ò jauns 2. NODAĻA Uzņēmēju pienākumi 6. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R2. pants] Ražotāju
pienākumi 1. Laižot savus
produktus tirgū, ražotāji nodrošina, lai tie būtu projektēti un ražoti saskaņā
ar II pielikumā izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām. 2. Ražotāji sagatavo
II pielikumā minēto tehnisko dokumentāciju un veic 13. pantā minēto
atbilstības novērtēšanas procedūru vai nodrošina tās veikšanu. Ja minētā procedūra
ir demonstrējusi, ka produkts atbilst piemērojamajām prasībām, ražotāji
sagatavo ES atbilstības deklarāciju, uzliek CE zīmi un īpašo
sprādziendrošības marķējumu. 3. Ražotāji glabā
tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju vismaz 10 gadus
pēc produkta laišanas tirgū. 4. Ražotāji
nodrošina, lai būtu procedūras, kā nodrošināt pastāvīgu atbilstību sērijveida
ražošanā. Pienācīgi ņem vērā produkta projekta vai raksturlielumu izmaiņas, kā
arī izmaiņas saskaņotajos standartos vai tehniskajās specifikācijās,
atsaucoties uz kurām deklarēta produkta atbilstība. 5. Ražotāji
nodrošina, lai uz to produkta būtu tipa, partijas vai sērijas numurs vai cits
to identifikācijas elements vai, ja produkta izmērs vai raksturs to neļauj, ka
vajadzīgā informācija ir sniegta uz iepakojuma vai produktam pievienotajā
dokumentā. 6. Ražotāji uz
produkta norāda savu nosaukumu un adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja
tas nav iespējams, to norāda uz produkta iepakojuma vai produktam pievienotajā
dokumentā. Norādītā adrese ir vienīgais kontaktpunkts, ko var izmantot saziņai
ar ražotāju. 7. Ražotāji
nodrošina, lai produktam būtu pievienotas instrukcijas un drošības informācija
tiešajiem patērētājiem saprotamā valodā, kuras lietojumu nosaka attiecīgā
dalībvalsts. 8. Ražotāji, kas
uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū,
neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami,
lai panāktu minētā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to
izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts rada apdraudējumu,
ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās
dalībvalstīs, kurās viņi produktu ir darījuši pieejamu, norādot sīku
informāciju jo īpaši par neatbilstību un visiem veiktajiem koriģējošajiem
pasākumiem. 9. Pēc pamatota
kompetentās valsts iestādes pieprasījuma ražotāji tai saprotamā valodā sniedz
visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai demonstrētu produkta
atbilstību. Viņi pēc minētās iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos
pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt
produkti, kurus viņi ir laiduši tirgū. 7. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R3. pants] Pilnvarotie
pārstāvji 1. Ražotājs ar
rakstisku pilnvaru var iecelt pilnvaroto pārstāvi. Pilnvarotā pārstāvja
pilnvarās neietilpst 6. panta 1. punktā noteiktie pienākumi un
tehniskās dokumentācijas sagatavošana. 2. Pilnvarotais
pārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti no ražotāja saņemtajā pilnvarā. Ar
pilnvaru pilnvarotajam pārstāvim atļauj veikt vismaz šādus pienākumus: (a)
vismaz 10 gadus pēc
produkta laišanas tirgū glabāt valsts uzraudzības iestādēm pieejamu ES
atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju; (b)
pēc pamatota kompetentās
valsts iestādes pieprasījuma sniegt tai visu informāciju un dokumentāciju, kas
nepieciešama, lai demonstrētu produkta atbilstību; (c)
pēc kompetento valsts
iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām visos pasākumos, kas tiek veikti, lai
nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt produkti, uz kuriem attiecas viņa
pilnvaras. 8. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R4. pants] Importētāju
pienākumi 1. Importētāji laiž
Savienības tirgū tikai atbilstīgus produktus. 2. Pirms produkta
laišanas tirgū importētāji nodrošina, lai ražotājs būtu veicis pienācīgo
atbilstības novērtēšanas procedūru. Viņi nodrošina, lai ražotājs būtu
sagatavojis tehnisko dokumentāciju, lai produktam būtu CE zīme un īpašais
sprādziendrošības marķējums, lai tam būtu pievienoti vajadzīgie dokumenti un
lai ražotājs būtu izpildījis 6. panta 5. un 6. punktā noteiktās
prasības. Ja importētājs
uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst II pielikumā
izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām, viņš nelaiž produktu tirgū,
līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja produkts rada apdraudējumu,
importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. 3. Importētāji uz
produkta norāda savu nosaukumu un adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja
tas nav iespējams, to norāda uz produkta iepakojuma vai produktam pievienotajā
dokumentā. 4. Importētāji
nodrošina, lai produktam būtu pievienotas instrukcijas un drošības informācija
tiešajiem patērētājiem saprotamā valodā, kuras lietojumu nosaka attiecīgā dalībvalsts. 5. Importētāji
nodrošina, lai laikā, kad tie ir atbildīgi par produktu, tā uzglabāšanas vai
pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmētu tā atbilstību II pielikumā
izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām. 6. Importētāji, kas
uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie laiduši tirgū,
neatbilst šīs direktīvas prasībām, nekavējoties veic koriģējošos pasākumus, kas
nepieciešami, lai panāktu produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai
to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts rada apdraudējumu,
importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās
dalībvalstīs, kurās viņi produktu ir darījuši pieejamu, norādot sīku
informāciju jo īpaši par neatbilstību un visiem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. 7. Importētāji
vismaz 10 gadus pēc produkta laišanas tirgū glabā tirgus uzraudzības
iestādēm pieejamu ES atbilstības deklarācijas kopiju un nodrošina, lai šīm
iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija. 8. Pēc pamatota
kompetentās valsts iestādes pieprasījuma importētāji tai saprotamā valodā
sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai demonstrētu
produkta atbilstību. Viņi pēc minētās iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to
visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt
produkti, kurus viņi ir laiduši tirgū. 9. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R5. pants] Izplatītāju
pienākumi 1. Darot produktu
pieejamu tirgū, izplatītāji pietiekami rūpīgi ievēro šīs direktīvas prasības. 2. Pirms produkts
tiek darīts pieejams tirgū vai laists ekspluatācijā, izplatītāji pārliecinās,
vai produktam ir CE zīme, īpašais sprādziendrošības marķējums, vai tam ir
pievienoti vajadzīgie dokumenti un instrukcijas tās dalībvalsts tiešajiem
patērētājiem saprotamā valodā, kurā produkts tiks darīts pieejams tirgū un vai
ražotājs un importētājs ir izpildījuši 6. panta 5. un 6. punktā un
8. panta 3. punktā noteiktās prasības. Ja izplatītājs
uzskata vai viņam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst II pielikumā
izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām, viņš nedara produktu
pieejamu tirgū, līdz nav panākta atbilstība. Turklāt, ja produkts rada
apdraudējumu, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī
tirgus uzraudzības iestādes. 3. Izplatītāji nodrošina,
lai laikā, kad tie ir atbildīgi par produktu, tā uzglabāšanas vai pārvadāšanas
apstākļi negatīvi neietekmētu tā atbilstību II pielikumā izklāstītajām
veselības un drošības pamatprasībām. 4. Izplatītāji, kas
uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie darījuši pieejamu
tirgū, neatbilst šīs direktīvas prasībām, pārliecinās, vai ir veikti
koriģējošie pasākumi, kas nepieciešami, lai panāktu produkta atbilstību vai arī
vajadzības gadījumā lai to izņemtu vai atsauktu. Turklāt, ja produkts rada
apdraudējumu, izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts
iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu ir darījuši pieejamu, norādot
sīku informāciju jo īpaši par neatbilstību un visiem veiktajiem koriģējošajiem
pasākumiem. 5. Pēc pamatota
kompetentās valsts iestādes pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu
informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai demonstrētu produkta
atbilstību. Viņi pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos
pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko rada produkti,
kurus viņi darījuši pieejamus tirgū. 10. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R6. pants] Gadījumi, kad
ražotāju pienākumus piemēro importētājiem un izplatītājiem Importētāju vai
izplatītāju šajā direktīvā uzskata par ražotāju, un viņam ir tādi paši
pienākumi kā ražotājam, uz kuru attiecas 6. pants, ja viņš laiž tirgū kādu
produktu ar savu vārdu vai preču zīmi vai maina jau tirgū laistu produktu tā,
ka izmaiņas var ietekmēt atbilstību šīs direktīvas prasībām. 11. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R7. pants] Uzņēmēju
identifikācija Uzņēmēji pēc
pieprasījuma vismaz 10 gadus pēc produkta laišanas tirgū identificē tirgus
uzraudzības iestādēm: (d)
ikvienu uzņēmēju, kas
tiem ir piegādājis produktu; (e)
ikvienu uzņēmēju, kuram
tie ir piegādājuši produktu. Uzņēmēji spēj
uzrādīt pirmajā daļā minēto informāciju 10 gadus pēc tam, kad produkts
tiem piegādāts, un 10 gadus pēc tam, kad tie ir piegādājuši produktu. 3. NODAĻA Produkta atbilstība 12. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R8. pants] Pieņēmums par atbilstību 1. Produktus, kas
atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir
publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par
atbilstīgiem II pielikumā izklāstītajām veselības un drošības
pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. [Ja saskaņotais
standarts atbilst prasībām, uz kurām tas attiecas un kuras ir izklāstītas
21. pantā vai II pielikumā, Komisija publicē atsauces uz minētajiem
standartiem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.] ê 94/9/EK (pielāgots) 2. Ja saskaņoto standartu nav, dalībvalstis
pēc saviem ieskatiem veic visus vajadzīgos pasākumus, lai informētu
ieinteresētās puses par valstī spēkā esošajiem tehniskajiem standartiem un
specifikācijām, kurus tās uzskata par svarīgiem vai saistītiem ar
II pielikumā minēto
Ö izklāstīto Õ veselības aizsardzības
un drošības būtisko
Ö pamat Õ prasību atbilstīgu
izpildi. ê 94/9/EK (pielāgots) ð jauns 138. pants Ö Atbilstības
novērtēšanas procedūras Õ 1. Novērtējot Ö produktu Õ iekārtu, tostarp
vajadzības gadījumā arī 1. panta 2. punktā minēto ierīču,
atbilstību, izmanto
Ö jāievēro Õ šādas procedūras: a) Ö attiecībā
uz Õ I un II iekārtu
grupua,
M 1 un 1. iekārtu kategorijua
Nodrošinot CE zīmi,
ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāievēro
III pielikumā minētā CE modeļa
pārbaudes ð ES tipa pārbaudes ï procedūra, kā arī Ö kāda no turpmāk
minētajām procedūrām Õ : –
IV pielikumā minētā ražošanas kvalitātes nodrošināšanas
procedūra Ö , kas
nodrošina Õ ð atbilstību tipam, pamatojoties uz
ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšanu ï , vai –
V pielikumā minētā iekārtu verifikācijas
procedūra Ö , kas
nodrošina Õ ð atbilstību tipam, pamatojoties uz
produkta verificēšanu ï; b) Ö attiecībā
uz Õ I un II iekārtu
grupua,
M 2 un 2. iekārtu kategorijua: (i) Nodrošinot CE zīmi attiecībā uz
šo grupu un kategoriju iekšdedzes dzinējiem un elektroiekārtām,
ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāievēro
III pielikumā minētā CE modeļa
pārbaudes ð ES tipa pārbaudes ï procedūra, kā arī Ö kāda no turpmāk
minētajām procedūrām Õ : –
VI pielikumā minētā procedūra, kas nodrošina atbilstību modelim ð - atbilstību tipam, pamatojoties uz
iekšējo ražošanas kontroli un uzraudzītu produkta testēšanu ï, vai –
VII pielikumā minētā iekārtu kvalitātes nodrošināšanas
procedūra Ö , kas
nodrošina Õ ð atbilstību tipam, pamatojoties uz
produkta kvalitātes nodrošināšanu ï; (ii) nodrošinot CE zīmi Ö attiecībā uz
citām Õ šo grupu un kategoriju
iekārtām, ražotājam vai viņa Kopienā reģistrētam
pilnvarotajam pārstāvim ir jāievēro VIII pielikumā
minētā ražošanas iekšējās kontroles
ð iekšējās ražošanas kontroles ï procedūra unjānodod
VIII pielikuma 23. punktā
paredzētā dokumentācija pilnvarotajai iestādei Ö paziņotajai
struktūrai Õ , kas, cik drīz vien
iespējams, apstiprina tās saņemšanu un patur dokumentāciju sev; (c) Ö attiecībā
uz Õ II iekārtu grupua, 3. iekārtu
kategorijua
Nodrošinot CE zīmi,
ražotājam vai viņa
Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim ir jāievēro
VIII pielikumā minētā ražošanas iekšējās
kontroles ð iekšējās ražošanas kontroles ï procedūra; (d) Ö attiecībā
uz Õ I un
II iekārtu grupua
Nodrošinot CE zīmi,
ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis
papildus Ö šā punkta Õ 1. punkta
a), b) un c) apakšpunktā minētajām procedūrām var arī ievērot IX pielikumā
minēto CE eksemplāra verifikācijas
procedūru Ö , kas
nodrošina Õ ð atbilstību tipam, pamatojoties uz vienības
verificēšanu ï . 2. Autonomu aizsardzības sistēmu atbilstības
novērtēšanai izmanto 1. punkta a) vai d) apakšpunktāa Ö minēto
procedūru Õ noteikumus. ê 94/9/EK (pielāgots) è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. ð jauns 3. Komponentiem piemēro 1. punktā minētās
procedūras saskaņā ar 54. panta
2. punktu, izņemot CE zīmes nodrošināšanas Ö uzlikšanas Õ procedūru. è1 Ražotājs
vai viņa Kopienā
Ö Savienībā Õ reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis izsniedz sertifikātu Ö rakstisku Õ ð atbilstības ï Ö apliecinājumu Õ ç, Ö paziņojot
par Õ apliecinot
komponentu atbilstību attiecīgajiem šaiīs
direktīvais
noteikumiem
un norādot to īpašības, kā arī to, kādā veidā tie iebūvējami iekārtās vai aizsardzības
sistēmās Ö produktos Õ , lai nodrošinātu
atbilstību būtiskajām
Ö veselības un
drošības Õ Ö pamat Õ prasībām, ko piemēro
gatavieām
iekārtām vai
aizsardzības sistēmām Ö produktiem Õ . ê 94/9/EK (pielāgots) ð jauns 4. Nodrošinot CE zīmi, ražotājs vai viņa Kopienā
reģistrēts pilnvarotais pārstāvis var Tturklāt Ö var Õ ievērot
VIII pielikumā minēto ražošanas iekšējās
kontroles ð iekšējās ražošanas kontroles ï procedūru, kas attiecas uz II pielikuma 1.2.7. punktā
minētajiem drošības jautājumiem. 5. Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem
Ö Atkāpjoties no
1. līdz 4. punkta, Õ kompetentās
iestādes, balstoties uz attiecīgi pamatotu prasību, var atļaut konkrētas
dalībvalsts teritorijā laist tirgū un nodot ekspluatācijā 1. panta
2. punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas un atsevišķas ierīces
Ö produktus Õ , uz kurieām neattiecina iepriekšējos
Ö 1. līdz
4. Õ punktāos minētās procedūras
un kuras izmanto drošības nolūkā. 6. Dokumentu sastādīšanu un saraksti saistībā
ar iepriekšējos
Ö 1. līdz
4. Õ punktāos minētajām
procedūrām veic tās
dalībvalsts valsts valodā, kurā šīs procedūras tiek piemērotas, vai
pilnvarotās iestādes noteiktā Ö tiešajiem
patērētājiem saprotamā Õ valodā Ö , ko nosaka
attiecīgā dalībvalsts Õ . ê 94/9/EK 7. (a) 7. Ja uz iekārtām un
aizsardzības sistēmām attiecas citas
Kopienas direktīvas, kas reglamentē citus jautājumus, un tās arī paredz, ka ir
jānodrošina 10. pantā minētā CE zīme, šī zīme norāda uz to, ka šīm
iekārtām un aizsardzības sistēmām jāatbilst arī minēto direktīvu noteikumiem. b) Tomēr ja viena vai
vairākas no šīm direktīvām ļauj ražotājam
pārejas laikā izvēlēties, kurus noteikumus piemērot, CE zīme norāda tikai uz
atbilstību ražotāja piemērotajām direktīvām. Šajā gadījumā iekārtām un
aizsardzības sistēmām pievienotajos dokumentos, aprakstos vai pamācībās, kas
noteikti direktīvās, ir jānorāda minēto direktīvu numuri atbilstīgi
publikācijām Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. ò jauns 14. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R10. pants] ES atbilstības
deklarācija 1. ES atbilstības
deklarācija norāda, ka ir demonstrēta atbilstība II pielikumā
izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām. 2. ES atbilstības
deklarācijā ir Lēmuma Nr. 768/2008/EK III pielikumā iekļautā parauga
struktūra un elementi, kas norādīti attiecīgajās šīs direktīvas III līdz IX pielikumā
izklāstītajās atbilstības novērtēšanas procedūrās, un tā tiek pastāvīgi
atjaunināta. Tā tiek tulkota valodā vai valodās, ko nosaka dalībvalsts, kurā
produktu dara pieejamu tirgū. 3. Ja uz produktu
attiecas vairāk nekā viens Savienības akts, kurš prasa ES atbilstības
deklarāciju, tiek sagatavota vienota ES atbilstības deklarācija attiecība uz
visiem šādiem Savienības aktiem. Minētajā deklarācijā ir norādīti attiecīgie
akti ar publikāciju atsaucēm. 4. Sagatavojot ES
atbilstības deklarāciju, ražotājs uzņemas pilnu atbildību par produkta
atbilstību. 15. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R11. pants] CE zīmes
vispārējie principi Uz CE zīmi attiecas
vispārējie principi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008
30. pantā. 16. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R12. pants] CE zīmes un īpašā
sprādziendrošības marķējuma uzlikšanas noteikumi un nosacījumi 1. CE zīmi redzami,
salasāmi un neizdzēšami uzliek produktam vai iekļauj tā datu plāksnē. Ja
produkta īpatnību dēļ tas nav iespējams vai pamatots, to uzliek uz iepakojuma
un norāda pavaddokumentos. 2. CE zīmi uzliek
pirms produkta laišanas tirgū. Tai pievieno arī īpašo sprādziendrošības
marķējumu , aiz kura norāda
iekārtu grupas un kategorijas simbolu, kā noteikts II pielikuma
1.0.5. punktā. 3. CE zīmei un
2. punktā minētajam īpašajam marķējumam un simbolam seko paziņotās
struktūras identifikācijas numurs, ja minētā struktūra piedalās ražošanas
kontroles posmā. Paziņotās struktūras
identifikācijas numuru uzliek pati struktūra vai pēc tās norādījuma to uzliek
ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis. 4. Aiz CE zīmes,
2. punktā minētā īpašā marķējuma un simbola un vajadzības gadījumā
3. punktā minētā identifikācijas numura var sekot piktogramma vai cita
zīme, kas norāda uz kādu īpašu apdraudējumu vai izmantojumu. 5. Piktogrammas vai
citu šajā direktīvā minēto zīmi drīkst izmantot tikai kopā ar CE zīmi. 6. ê 94/9/EK (pielāgots) Dažas iekārtas un aizsardzības sistēmas Ö Produktus,
kas Õ ir projektētias izmantošanai
konkrētā sprādzienbīstamā vidē,. Šajā gadījumā tām ir
attiecīgis
marķējums. ò jauns 4. NODAĻA Atbilstības novērtēšanas struktūru
paziņošana 17. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R13. pants] Paziņošana Dalībvalstis paziņo
Komisijai un pārējām dalībvalstīm struktūras, kas pilnvarotas veikt trešo
personu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, uz kuriem attiecas šī direktīva. 18. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R14. pants] Paziņojošās
iestādes 1. Dalībvalstis
izraugās paziņojošo iestādi, kas ir atbildīga par to procedūru izveidi un
veikšanu, kuras nepieciešamas, lai novērtētu un paziņotu atbilstības
novērtēšanas struktūras un uzraudzītu paziņotās struktūras, tostarp atbilstību
23. panta noteikumiem. 2. Dalībvalstis var
nolemt, ka 1. punktā minēto novērtēšanu un uzraudzību veic valsts
akreditācijas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to. 3. Ja paziņojošā
iestāde deleģē vai kā citādi uztic veikt 1. punktā minēto novērtēšanu,
paziņošanu vai uzraudzīšanu struktūrai, kura nav valsts iestāde, šī struktūra
ir juridiska persona un mutatis mutandis atbilst 19. panta 1. līdz
6. punktā noteiktajām prasībām. Turklāt minētā struktūra ir spējīga
uzņemties saistības, kas izriet no tās darbībām. 4. Paziņojošā
iestāde uzņemas pilnu atbildību par 3. punktā minētās struktūras
veiktajiem uzdevumiem. 19. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R15. pants] Prasības
paziņojošajām iestādēm 1. Paziņojošo
iestādi izveido tā, lai nebūtu nekādu interešu konfliktu ar atbilstības
novērtēšanas struktūrām. 2. Paziņojošā
iestāde ir veidota un darbojas tā, lai nodrošinātu tās darbību objektivitāti un
taisnīgumu. 3. Paziņojošā
iestāde ir veidota tā, lai visus lēmumus par atbilstības novērtēšanas
struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas
personas, kuras veikušas novērtēšanu. 4. Paziņojošā
iestāde nepiedāvā un neveic nekādas darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas
struktūras, kā arī nesniedz konsultāciju pakalpojumus komerciālā nolūkā vai par
konkurētspējīgu samaksu. 5. Paziņojošā
iestāde nodrošina iegūtās informācijas konfidencialitāti. 6. Paziņojošajai
iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku tās uzdevumu pienācīgai
izpildei. 20. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R16. pants] Paziņojošo
iestāžu informēšanas pienākums Dalībvalstis informē
Komisiju par atbilstības novērtēšanas struktūru novērtēšanas un paziņošanas
procedūrām un paziņoto struktūru uzraudzības procedūrām savās valstīs, kā arī
par visām izmaiņām šajā informācijā. Komisija dara šo
informāciju publiski pieejamu. 21. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R17. pants] Prasības
paziņotajām struktūrām 1. Paziņošanas
nolūkā atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst 2. līdz 11. punktā
noteiktajām prasībām. 2. Atbilstības
novērtēšanas struktūru izveido saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tā ir
juridiska persona. 3. Atbilstības
novērtēšanas struktūra ir trešā persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai
produkta, kuru tā novērtē. Struktūru, kas
pieder uzņēmumu apvienībai vai profesionālai federācijai, kura pārstāv
uzņēmumus, kas iesaistīti novērtējamo produktu projektēšanā, ražošanā, piegādē,
uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, var uzskatīt par šādu struktūru, ja ir
pierādīta tās neatkarība un interešu konflikta neesība. 4. Atbilstības
novērtēšanas struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir
atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav vērtējamo
produktu projektētāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki,
lietotāji vai apkopes veicēji, ne arī to pilnvarotie pārstāvji. Tas neliedz
izmantot novērtētos produktus, kas ir nepieciešami atbilstības novērtēšanas
struktūras darbībai, vai izmantot šādus produktus personīgām vajadzībām. Atbilstības
novērtēšanas struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir
atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumiem, nav tieši saistīti ar šo
produktu projektēšanu, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu,
lietošanu vai apkopi, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Tās
neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai un
integritātei attiecībā uz tām atbilstības novērtēšanas darbībām, par kurām tās
ir paziņotas. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem. Atbilstības
novērtēšanas struktūras nodrošina, lai to filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju
darbības neietekmētu atbilstības novērtēšanas darbību konfidencialitāti,
objektivitāti vai taisnīgumu. 5. Atbilstības
novērtēšanas struktūras un to darbinieki veic atbilstības novērtēšanas darbības
ar visaugstāko profesionālo integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci
konkrētajā jomā bez spiediena un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura,
kas varētu ietekmēt viņu lēmumu vai atbilstības novērtēšanas darbību
rezultātus, īpaši attiecībā uz personām vai personu grupām, kuras ir
ieinteresētas šo darbību rezultātos. 6. Atbilstības
novērtēšanas struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības novērtēšanas
uzdevumus, kuri tai noteikti III līdz IX pielikumā un saistībā ar
kuriem tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati
atbilstības novērtēšanas struktūra, vai tie tiek veikti tās vārdā un uz tās
atbildību. Atbilstības
novērtēšanas struktūras rīcībā vienmēr un par visām atbilstības novērtēšanas
procedūrām un produktu veidiem vai kategorijām, ar ko saistībā tā ir paziņota,
ir nepieciešamie: (f)
darbinieki ar tehniskām
zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības
novērtēšanas uzdevumus; (g)
to procedūru apraksti, ar
kurām saskaņā veic atbilstības novērtēšanu, nodrošinot pārredzamību un šo
procedūru reproducējamības iespējamību. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un
procedūras, ar ko uzdevumi, ko tā veic kā paziņotā struktūra, ir nodalīti no
pārējām darbībām; (h)
procedūras to darbību
veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas
darbojas, struktūru, attiecīgās produktu tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un
to, vai attiecīgie uzņēmumi ražo sērijveida produktus vai ne. Tai ir līdzekļi, kas
nepieciešami, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas
saistīti ar atbilstības novērtēšanas darbībām, un piekļuve visam
nepieciešamajam aprīkojumam vai iekārtām. 7. Darbiniekiem, kas
ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas darbību veikšanu, ir: (i)
pamatīga tehniskā un
profesionālā apmācība, kas aptver visas atbilstības novērtēšanas darbības, par
ko atbilstības novērtēšanas struktūra ir tikusi paziņota; (j)
pietiekamas zināšanas par
prasībām attiecībā uz veicamo novērtēšanu un atbilstīgas pilnvaras veikt šo
novērtēšanu; (k)
atbilstīgas zināšanas un
sapratne par II pielikumā izklāstītajām veselības un drošības
pamatprasībām, piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un attiecīgajiem
noteikumiem Savienības saskaņošanas tiesību aktos un valstu tiesību aktos; (l)
spēja sagatavot
sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kas demonstrē, ka novērtēšana ir
veikta. 8. Tiek garantēta
atbilstības novērtēšanas struktūru, to augstākā līmeņa vadības un novērtēšanas
darbinieku taisnīgums. Atalgojums, ko saņem
atbilstības novērtēšanas struktūras augstākā līmeņa vadība un novērtēšanas
darbinieki, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem. 9. Atbilstības novērtēšanas
struktūras nokārto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, ja vien atbildību
neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav
tieši atbildīga par atbilstības novērtēšanu. 10. Atbilstības
novērtēšanas struktūras darbinieki glabā dienesta noslēpumus attiecībā uz visu
informāciju, kura iegūta, veicot savus pienākumus, uz kuriem attiecas
III līdz IX pielikums vai valstu tiesību aktu noteikumi, kuri to
īsteno, izņemot attiecībā uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā
darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas. 11. Atbilstības
novērtēšanas struktūras nodrošina, lai darbinieki, kas veic novērtēšanu, būtu
informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un saskaņā ar
attiecīgajiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem izveidotās paziņoto
struktūru koordinācijas grupas darbībām, vai pašas piedalās šo darbību veikšanā
un piemēro kā pamatnostādnes šīs darba grupas administratīvos lēmumus un
sagatavotos dokumentus. 22. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R18. pants] Pieņēmums par
atbilstību Ja atbilstības
novērtēšanas struktūra demonstrē savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti
attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces
publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu
24. panta prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti attiecas uz
šīm prasībām. 23. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R20. pants] Paziņoto
struktūru filiāles un apakšlīgumu slēgšana 1. Ja paziņotā
struktūra slēdz apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar
atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāli, tā nodrošina, ka apakšlīguma
slēdzējs vai filiāle atbilst 21. panta prasībām, un attiecīgi informē
paziņojošo iestādi. 2. Paziņotās
struktūras uzņemas pilnu atbildību par apakšlīgumu slēdzēju vai filiāļu darbību
neatkarīgi no tā, kur tie veic uzņēmējdarbību. 3. Par darbībām var
slēgt apakšlīgumu vai tās var veikt filiāle tikai tad, ja klients tam piekrīt. 4. Paziņotās
struktūras glabā paziņojošajai iestādei pieejamus attiecīgos dokumentus par
apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikāciju novērtēšanu un to veikto darbu
atbilstīgi III līdz IX pielikumam. 24. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R22. pants] Paziņošanas
pieteikums 1. Atbilstības
novērtēšanas struktūra iesniedz paziņošanas pieteikumu paziņojošajai iestādei
tajā dalībvalstī, kur tā veic uzņēmējdarbību. 2. Pieteikumam
pievieno atbilstības novērtēšanas darbību aprakstu, atbilstības novērtēšanas
moduli vai moduļus un produktu vai produktus, par ko struktūra paziņo sevi par
kompetentu, kā arī akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, ko izdevusi valsts
akreditācijas struktūra, apliecinot, ka atbilstības novērtēšanas struktūra
atbilst 21. panta prasībām. 3. Ja attiecīgajai
atbilstības novērtēšanas struktūrai nav akreditācijas sertifikāta, tā paziņojošajai
iestādei iesniedz visus dokumentāros pierādījumus, kas nepieciešami, lai
verificētu, atzītu un regulāri uzraudzītu tās atbilstību 21. panta
prasībām. 25. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R23. pants] Paziņošanas
procedūra 1. Paziņojošās
iestādes var paziņot tikai tās atbilstības novērtēšanas struktūras, kas atbilst
21. panta prasībām. 2. Tās Komisiju un
pārējās dalībvalstis informē, izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto
elektronisko paziņošanas sistēmu. 3. Paziņojumā
iekļauj sīku informāciju par atbilstības novērtēšanas darbībām, atbilstības
novērtēšanas moduli vai moduļiem, attiecīgo produktu vai produktiem un
attiecīgo kompetences apliecinājumu. 4. Ja paziņošana ir
veikta, neizmantojot 24. pantā minēto akreditācijas sertifikātu,
paziņojošā iestāde iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentārus
pierādījumus, kuri apliecina atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci un
veiktos pasākumus, tādējādi nodrošinot, ka minētā struktūra tiek regulāri
uzraudzīta un ka tā joprojām atbilst 21. panta prasībām. 5. Attiecīgā
struktūra drīkst veikt paziņotās struktūras darbības tikai tad, ja Komisija vai
pārējās dalībvalstis nav cēlušas iebildumus divu nedēļu laikā no paziņošanas,
ja izmanto akreditācijas sertifikātu, vai divu mēnešu laikā no paziņošanas, ja
neizmanto akreditācijas procedūru. Šajā direktīvā tikai
šādu struktūru uzskata par paziņoto struktūru. 6. Komisijai un
pārējām dalībvalstīm paziņo par attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā. 26. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R24. pants] Paziņoto struktūru
identifikācijas numuri un saraksti 1. Katrai
paziņotajai struktūrai Komisija piešķir identifikācijas numuru. Tā piešķir tikai
vienu šādu numuru arī tad, ja struktūra ir paziņota atbilstīgi vairākiem
Savienības tiesību aktiem. 2. Komisija dara
publiski pieejamu to struktūru sarakstu, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu,
tostarp tām piešķirtos identifikācijas numurus un darbības, attiecībā uz kurām
tās ir paziņotas. Komisija nodrošina
minētā saraksta atjaunināšanu. 27. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R25. pants] Izmaiņas
paziņojumos 1. Ja paziņojošā
iestāde ir noskaidrojusi vai ir tikusi informēta, ka paziņotā struktūra vairs
neatbilst 21. panta prasībām vai nepilda savus pienākumus, paziņojošā
iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē paziņojumu, ņemot vērā to, kādā
mērā attiecīgā struktūra nav spējusi nodrošināt atbilstību minētajām prasībām
vai pildīt minētos pienākumus. Tā nekavējoties par to attiecīgi informē
Komisiju un pārējās dalībvalstis. 2. Ja paziņojums ir
ierobežots, apturēts vai anulēts vai ja paziņotā struktūra ir beigusi darbību,
paziņotāja dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās
struktūras dokumentus apstrādā cita paziņotā struktūra vai arī tie pēc
pieprasījuma ir pieejami atbildīgajām paziņojošajām un tirgus uzraudzības
iestādēm. 28. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R26. pants] Paziņoto
struktūru kompetences apšaubīšana 1. Komisija izmeklē
visus gadījumus, kad tai ir radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām
attiecībā uz kādas paziņotās struktūras kompetenci vai tās atbilstību prasībām,
vai spēju joprojām izpildīt tai uzticētos uzdevumus. 2. Paziņotāja
dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju saistībā ar
attiecīgās struktūras paziņojuma pamatojumu vai tās kompetences saglabāšanu. 3. Komisija
nodrošina, lai visa aizsargājamā informācija, kas saņemta izmeklēšanas gaitā,
tiktu apstrādāta kā konfidenciāla informācija. 4. Ja Komisija
noskaidro, ka paziņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst paziņošanas
prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un lūdz tai veikt
nepieciešamos koriģējošos pasākumus, vajadzības gadījumā arī paziņojuma
atsaukšanu. 29. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R27. pants] Paziņoto
struktūru pienākumi to darbības laikā 1. Paziņotās
struktūras veic atbilstības novērtēšanu saskaņā ar III līdz
IX pielikumā paredzētajām atbilstības novērtēšanas procedūrām. 2. Atbilstības
novērtēšanu veic samērīgi, izvairoties no liekiem apgrūtinājumiem uzņēmējiem.
Atbilstības novērtēšanas struktūras īsteno savu darbību, pienācīgi ņemot vērā
uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, uzbūvi, attiecīgās produkta
tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveidīgs vai
sērijveida. To darot, tās tomēr
ievēro tādu stingrību un aizsardzības līmeni, kas ir vajadzīgs, lai produkts
atbilstu šīs direktīvas prasībām. 3. Ja paziņotā
struktūra atklāj, ka ražotājs nav izpildījis II pielikumā vai
atbilstīgajos saskaņotajos standartos vai tehniskajās specifikācijās
izklāstītās veselības un drošības pamatprasības, tā pieprasa, lai ražotājs
veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un neizdod atbilstības sertifikātu. 4. Ja, uzraugot
atbilstību pēc sertifikāta izdošanas, paziņotā struktūra atklāj, ka kāds
produkts vairs neatbilst šīs direktīvas prasībām, tā pieprasa, lai ražotājs
veiktu attiecīgus koriģējošos pasākumus, un vajadzības gadījumā aptur vai anulē
sertifikātu. 5. Ja koriģējošie
pasākumi netiek veikti vai tie nedod vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra
attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē sertifikātus. 30. pants Paziņoto
struktūru lēmumu pārsūdzība Dalībvalstis
nodrošina, lai būtu pieejama pārsūdzības procedūra attiecībā uz paziņoto
struktūru lēmumiem. 31. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R28. pants] Paziņoto
struktūru pienākums sniegt informāciju 1. Paziņotās
struktūras informē paziņojošo iestādi par: (m)
sertifikātu atteikšanu,
ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu; (n)
apstākļiem, kas ietekmē
paziņojuma darbības jomu un nosacījumus; (o)
informācijas
pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanas darbībām, ko tās saņēmušas no
tirgus uzraudzības iestādēm; (p)
pēc pieprasījuma –
atbilstības novērtēšanas darbībām, kas veiktas to paziņojuma darbības jomā, un
visām citām veiktajām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšuzņēmēja
līgumu slēgšanu. 2. Paziņotās
struktūras sniedz pārējām struktūrām, kas paziņotas atbilstīgi šai direktīvai
un kas veic līdzīgas atbilstības novērtēšanas darbības, kuras aptver tos pašus
produktus, attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar negatīviem un –
pēc pieprasījuma – arī pozitīviem atbilstības novērtēšanas rezultātiem. 32. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R29. pants] Pieredzes apmaiņa Komisija organizē
pieredzes apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņošanas
politiku. 33. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R30. pants] Paziņoto
struktūru koordinācija Komisija nodrošina,
lai tiktu izveidota attiecīga koordinācija un sadarbība starp struktūrām, kas
paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, un lai tā pienācīgi tiktu īstenota nozares
paziņoto struktūru grupas veidā. Dalībvalstis
nodrošina, lai to paziņotās struktūras tieši vai ar ieceltu pārstāvju palīdzību
piedalītos minētās grupas darbā. 5. NODAĻA Savienības tirgus uzraudzība, to
produktu kontrole, kuri tiek ievesti Savienības tirgū, un drošības procedūra 34. pants Savienības tirgus
uzraudzība un to produktu kontrole, kuri tiek ievesti Savienības tirgū Produktiem piemēro
Regulas (EK) Nr. 765/2008 15. panta 3. punktu un
16. līdz 29. pantu. 35. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R31. pants] Procedūra
darbībām ar produktiem, kuri rada apdraudējumu valsts līmenī 1. Ja kādas
dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes ir veikušas pasākumus atbilstīgi
Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja tām ir pietiekams iemesls
uzskatīt, ka produkts apdraud cilvēku veselību vai drošību vai citus
sabiedrības interešu aizsardzības aspektus, kas noteikti šajā direktīvā, tās
veic attiecīgā produkta novērtējumu, aptverot visas šajā direktīvā noteiktās
prasības. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības
iestādēm. Ja šajā novērtēšanā
tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka produkts neatbilst šajā direktīvā
noteiktajām prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgo uzņēmēju veikt visus
koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu produkta atbilstību
minētajām prasībām vai lai proporcionāli apdraudējumam to izņemtu no tirgus vai
atsauktu šo iestāžu noteiktajā pienācīgajā termiņā. Tirgus uzraudzības
iestādes par to informē attiecīgo paziņoto struktūru. Uz otrajā daļā
minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants. 2. Ja tirgus
uzraudzības iestādes uzskata, ka neatbilstība neaprobežojas tikai ar valsts
teritoriju, tās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma
rezultātiem un par pasākumiem, ko tās lūgušas veikt uzņēmējam. 3. Uzņēmējs
nodrošina, lai tiktu veikti visi piemērotie koriģējošie pasākumi saistībā ar
visiem attiecīgajiem produktiem, kurus tas darījis pieejamus tirgū visā
Savienībā. 4. Ja attiecīgais
uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus
koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos
pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka produkts tiek darīts
pieejams to valsts tirgū, izņemts no minētā tirgus vai atsaukts. Par šiem pasākumiem
tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās
dalībvalstis. 5. Šā panta
4. punktā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši
datus neatbilstīgā produkta identificēšanai, datus par produkta izcelsmi,
paziņotās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, veikto valsts
pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā uzņēmēja viedokli. Tirgus
uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no
šiem iemesliem: (q)
produkta neatbilstība
šajā direktīvā noteiktajām prasībām, kas saistītas ar cilvēku veselību vai
drošību vai citiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem; (r)
trūkumi II pielikumā
minētajos saskaņotajos standartos, kurus ievērojot, var pieņemt, ka ir
nodrošināta atbilstība. 6. Citas
dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties
informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un sniedz
to rīcībā esošu papildu informāciju saistībā ar attiecīgā produkta
neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajam valsts pasākumam, informē par
saviem iebildumiem. 7. Ja 2 mēnešu
laikā pēc 4. punktā minētās informācijas saņemšanas neviena dalībvalsts
vai Komisija nav cēlusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veiktu pagaidu
pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu. 8. Dalībvalstis
nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo produktu nekavējoties tiktu veikti
atbilstīgi ierobežojošie pasākumi. 36. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R32. pants] Savienības
drošības procedūra 1. Ja, pabeidzot
35. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, tiek celti iebildumi
pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai ja Komisija uzskata valsts pasākumu
par tādu, kas ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties sāk
apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un novērtē
valsts pasākumu. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem
lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots. Komisija adresē savu
lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties paziņo to tām un attiecīgajam
uzņēmējam vai uzņēmējiem. 2. Ja valsts
pasākums tiek uzskatīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic nepieciešamos
pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā produkta izņemšanu no to tirgus, un par
to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu,
attiecīgā dalībvalsts anulē šo pasākumu. 3. Ja valsts
pasākums tiek uzskatīts par pamatotu un produkta neatbilstība ir saistāma ar
šīs direktīvas 35. panta 5. punkta b) apakšpunktā minētajiem
trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija piemēro Regulas (ES)
Nr. [../..] [par Eiropas standartizāciju] 8. pantā paredzēto
procedūru. 37. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R33. pants] Atbilstīgi
produkti, kas apdraud veselību un drošību 1. Ja dalībvalsts
pēc novērtējuma veikšanas saskaņā ar 35. panta 1. punktu konstatē,
ka, lai gan produkts atbilst šai direktīvai, tas apdraud cilvēku veselību un
drošību vai citus sabiedrības interešu aizsardzības aspektus, kas minēti šajā
direktīvā, tā lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu, ka attiecīgais produkts, kad tas tiek laists tirgū, vairs nerada
šo apdraudējumu, vai lai proporcionāli apdraudējumam to izņemtu no tirgus vai
atsauktu šīs dalībvalsts noteiktā pienācīgā termiņā. 2. Uzņēmējs
nodrošina, lai tiktu veikti koriģējošie pasākumi saistībā ar visiem
attiecīgajiem produktiem, kurus tas ir darījis pieejamus tirgū visā Savienībā. 3. Dalībvalsts
nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. Minētajā informācijā
ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus attiecīgā produkta
identificēšanai, datus par produkta izcelsmi un piegādes ķēdi, ar to saistīto
apdraudējumu, veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu. 4. Komisija
nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai
uzņēmējiem un novērtē veiktos valsts pasākumus. Pamatojoties uz šā novērtējuma
rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu par to, vai pasākums ir pamatots, un
vajadzības gadījumā ierosina atbilstīgus pasākumus. 5. Komisija adresē
savu lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties paziņo to tām un attiecīgajam
uzņēmējam vai uzņēmējiem. 38. pants
[Lēmuma Nr. 768/2008/EK R34. pants] Formāla
neatbilstība 1. Neskarot
35. pantu, ja dalībvalsts konstatē kādu no turpmāk norādītajām problēmām,
tā lūdz attiecīgo uzņēmēju novērst attiecīgo neatbilstību: (s)
CE zīme vai īpašais
sprādziendrošības marķējums ir uzlikti, pārkāpjot Regulas (EK)
Nr. 765/2008 30. pantu vai šīs direktīvas 16. pantu; (t)
CE zīme vai īpašais
sprādziendrošības marķējums nav uzlikts; (u)
nav sagatavota ES
atbilstības deklarācija; (v)
ES atbilstības
deklarācija ir sagatavota nepareizi; (w)
tehniskā dokumentācija
nav pieejama vai ir nepilnīga. 2. Ja 1. punktā
minētā neatbilstība saglabājas, attiecīgā dalībvalsts veic visus atbilstīgos
pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu produktu darīt pieejamu tirgū vai
nodrošinātu tā atsaukšanu vai izņemšanu no tirgus. ê 94/9/EK 9. pants 1. Dalībvalstis
paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, kurām iestādēm tās uzticējušas veikt 8.
pantā minētās procedūras un kādi konkrēti uzdevumi tām jāveic, kā arī
identifikācijas numurus, ko Komisija iepriekš piešķīrusi šīm iestādēm. Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē pilnvaroto iestāžu sarakstu, norādot to
identifikācijas numurus, kā arī uzdevumus, ko tās pilnvarotas veikt.
Komisija gādā par šā saraksta atjaunināšanu. 2. Vērtējot šajā
paziņojumā iekļaujamās iestādes, dalībvalstis ievēro XI pielikumā noteiktos
kritērijus. Uzskata, ka šiem kritērijiem atbilst iestādes, kas ievēro
novērtēšanas kritērijus, kuri ietverti attiecīgajos saskaņotajos standartos. 3. Dalībvalstij,
kas apstiprinājusi iestādi, šis pilnvarojums ir jāatsauc, ja atklājas, ka
iestāde vairs neatbilst XI pielikumā minētajiem kritērijiem. Dalībvalsts tūlīt
par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. III NODAĻA CE atbilstības zīme 10. pants 1. CE atbilstības
zīmi veido lielie sākumburti "CE". Izmantojamās zīmes paraugs ir
sniegts X pielikumā. Blakus CE zīmei atrodas pilnvarotās iestādes
identifikācijas numurs, ja šī iestāde piedalās ražošanas uzraudzībā. 2. Papildus tam,
ka ir jāievēro II pielikuma 1.0.5. punkta noteikumi, iekārtu un
aizsardzības sistēmu CE zīmei jābūt skaidri saredzamai, salasāmai un
neizdzēšamai. 3. Iekārtām vai
aizsardzības sistēmām nedrīkst būt tādas zīmes, kas var trešām personām
radīt maldīgu priekšstatu par CE zīmes jēgu un grafisko atveidojumu. Iekārtām,
aizsardzības sistēmām vai ierīcēm, kas minētas 1. panta 2. punktā,
drīkst izmantot jebkuru citu marķējumu, ja tas netraucē ieraudzīt un izlasīt CE zīmi. 11. pants Neierobežojot 7.
panta noteikumus: a) ja dalībvalsts
konstatē, ka CE zīme ir nepareizi piestiprināta, ražotāja vai viņa Kopienā
reģistrēta pilnvarotā pārstāvja pienākums ir nodrošināt iekārtas atbilstību CE
zīmes izmantošanas noteikumiem un novērst šo
pārkāpumu, ievērojot dalībvalsts izvirzītos nosacījumus; b) ja neatbilstība
netiek novērsta, dalībvalstij jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai ierobežotu
vai aizliegtu attiecīgās iekārtas laišanu tirgū, vai jānodrošina tās izņemšana no tirgus saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru. 6IV NODAĻA ê 94/9/EK (pielāgots) Ö Pārejas
un Õ nNobeiguma
noteikumi ê 94/9/EK 12. pants Ikviens lēmums, ko
pieņem saskaņā ar šo direktīvu un kurš ierobežo vai aizliedz laist tirgū
un/vai nodot ekspluatācijā 1. panta 2. punktā minētās iekārtas,
aizsardzības sistēmas vai ierīces vai paredz to izņemšanu no tirgus, ir skaidri
jāpamato. Šo lēmumu tūlīt paziņo ieinteresētajai pusei, vienlaicīgi informējot to par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas ir
pieejami saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un par šo
aizsardzības līdzekļu izmantošanas termiņiem. 13. pants Dalībvalstis gādā
par to, ka visas puses, kas ir iesaistītas šīs direktīvas īstenošanā,
apņemas neizpaust to informāciju, ko tās ieguvušas, pildot savus pienākumus.
Tas neattiecas uz dalībvalstu un pilnvaroto iestāžu pienākumu savstarpēji
apmainīties ar informāciju un izplatīt brīdinājumus. ò jauns 39. pants Sankcijas Dalībvalstis paredz
noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri
pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu šādu sankciju piemērošanu. Paredzētās sankcijas
ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas. Dalībvalstis līdz
[40. panta 1. punkta otrajā daļā noteiktajai dienai] paziņo Komisijai
minētos valsts noteikumus un nekavējoties paziņo tai visus turpmākos grozījumus
tajos. ê 94/9/EK (pielāgots) ð jauns 4014. pants Ö Pārejas
noteikumi Õ 1. Direktīvas 76/117/EEK, 79/196/EEK[17] un
82/130/EEK tiek atceltas no 2003. gada 1. jūlija. ð 1. Dalībvalstis nekavē darīt pieejamus
tirgū vai nodot ekspluatācijā produktus, uz kuriem attiecas
Direktīva 94/9/EK un kuri atbilst minētajai direktīvai, un kurus laida
tirgū pirms [datums, kas norādīts 41. panta 1. punkta otrajā
daļā). ï 2. EK Ö Atbilstības Õ sertifikāti, kas apliecina atbilstību
saskaņotajiem standartiem un ir piešķirti, ievērojot procedūras, kuras
noteiktas 1. pantā minētajās direktīvās Ö izdoti saskaņā
ar Direktīvas 94/9/EK 8. pantu Õ , ir derīgi Ö atbilstīgi šai
direktīvai Õ līdz 2003. gada 30. jūnijam, ja to
derīguma termiņš nav beidzies pirms šīs dienas. Tie ir derīgi tikai attiecībā
uz saskaņotajiem standartiem, kas norādīti iepriekšminētajās direktīvās. 3. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu, ka pilnvarotās
iestādes Ö paziņotās
struktūras Õ , kas saskaņā ar 138. panta
1. līdz 4. punktu atbild par tādu elektroiekārtu Ö produktu Õ atbilstības
novērtēšanu, kurias
laistias
tirgū līdz 2003. gada 1. jūlijam
ð [datums] ï , ņem vērā jau iepriekš saskaņā ar 1. punktā minētajām direktīvuām Ö 94/9/EK Õ veikto testēšanu un
verifikāciju rezultātus. ê 94/9/EK (pielāgots) ð jauns 4115. pants Ö Transponēšana Õ 1. Dalībvalstis pieņem un publicē vajadzīgos
normatīvos un administratīvos aktus Ö vēlākais
līdz Õ ð [ierakstīt datumu: 2 gadus pēc
pieņemšanas] ï , lai līdz 1995. gada 1. septembrim
izpildītu šīs direktīvas 2. panta 2. un 10. līdz
26. punkta, 3. panta, 5. līdz 40. panta un III līdz
IX pielikuma prasības. Par to Ddalībvalstis
tūlīt Ö dara Õ informē
Komisijaiu
Ö zināmus minēto
noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības
tabulu Õ . Šos tiesību aktus Ö Minētos
noteikumus Õ dalībvalstis piemēro
no 1996. gada
1. marta Ö [nākamās dienas,
kas seko pirmajā daļā minētajai dienai] Õ . Dalībvalstīm pieņemot pirmajā daļā minētos Ö noteikumus Õ tiesību aktus,
tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to
oficiālajai publikācijai. Ö Tajos ietver
arī paziņojumu, ka atsauces spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos
aktos uz direktīvu 94/9/EK, kas atcelta ar šo direktīvu, uzskata par
atsaucēm uz šo direktīvu. Õ Dalībvalstiīs nosaka, kādā
veidā izdarāmas šādas atsauces
Ö un kā
formulējama minētā norāde Õ . ê 94/9/EK 2. Tomēr katra
dalībvalsts līdz 2003. gada 30. jūnijam ļauj laist tirgū un nodot ekspluatācijā
iekārtas un aizsardzības sistēmas, kas atbilst valsts tiesību aktiem, kuri
ir spēkā tās teritorijā šīs direktīvas pieņemšanas dienā. ò jauns 2. Dalībvalstis dara
Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz
kuru attiecas šī direktīva. ê 42. pants Atcelšana Direktīva 94/9/EK, kas grozīta ar
X pielikuma A daļā minēto regulu, tiek atcelta no [datums, kas
norādīts 41. panta 1. punkta otrajā daļā], neierobežojot dalībvalstu
pienākumus attiecībā uz II pielikuma B daļā noteiktajiem termiņiem
Direktīvas 94/9/EK transponēšanai valsts tiesību aktos. Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par
atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu
XI pielikumā. 43. pants Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā
pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šīs direktīvas 1. pantu, 2. panta
1. un 3. līdz 9. punktu, 4. pantu, 41. līdz
44. pantu, I, II, X un XI pielikumu piemēro no [datums, kas norādīts
41. panta 1. punkta otrajā daļā]. ê 94/9/EK (pielāgots) 4416. pants Ö Adresāti Õ Šī direktīva ir
adresēta dalībvalstīm. [Vietas nosaukums], Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes
vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs
ê 94/9/EK I PIELIKUMS KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO, IEDALOT
IEKĀRTU GRUPAS KATEGORIJĀS 1.
I iekārtu grupa a) M 1 kategorija aptver
iekārtas, kas projektētas un, vajadzības gadījumā, papildus aprīkotas ar
īpašiem aizsardzības līdzekļiem, lai nodrošinātu to darbību saskaņā ar ražotāja
izstrādātajiem ekspluatācijas parametriem un panāktu ļoti augstu aizsardzības
līmeni. Šīs kategorijas iekārtas ir
paredzētas izmantošanai raktuvju pazemes daļā un tādos raktuvju virszemes
objektos, ko apdraud raktuvju gāze un/vai viegli uzliesmojoši putekļi. Šīs kategorijas iekārtām jāturpina
darboties sprādzienbīstamā vidē pat tad, ja reizēm atgadās traucējumi iekārtu
darbā, un ir jānodrošina tāda aizsardzība, lai: –
iestājoties traucējumiem aizsardzības līdzekļa
darbībā, nepieciešamo aizsardzības līmeni nodrošinātu cits autonoms
aizsardzības līdzeklis, –
vai, iestājoties divām savstarpēji nesaistītām
kļūmēm, būtu nodrošināts nepieciešamais aizsardzības līmenis. Šīs kategorijas iekārtām jāatbilst
II pielikuma 2.0.1. punktā minētajām papildprasībām. b) M 2 kategorija aptver iekārtas,
kas projektētas tā, lai nodrošinātu to darbību saskaņā ar ražotāja
izstrādātajiem ekspluatācijas parametriem un panāktu augstu aizsardzības
līmeni. Šīs kategorijas iekārtas ir
paredzētas izmantošanai raktuvju pazemes daļā un tādos raktuvju virszemes
objektos, ko var apdraudēt raktuvju gāze un/vai viegli uzliesmojoši putekļi. Rodoties sprādzienbīstamai videi,
ir jāparedz iespēja šīs iekārtas atslēgt no strāvas avota. Šīs kategorijas iekārtu
aizsardzības līdzekļi nodrošina nepieciešamo aizsardzības līmeni ierastos
ekspluatācijas apstākļos, kā arī nelabvēlīgākos apstākļos, jo īpaši, darbinot
iekārtas pastiprinātā režīmā vai mainīgos apkārtējos apstākļos. Šīs kategorijas iekārtām ir
jāatbilst II pielikuma 2.0.2. punktā minētajām papildprasībām. 2. II iekārtu
grupa a) 1. kategorija aptver iekārtas,
kas projektētas tā, lai nodrošinātu to darbību saskaņā ar ražotāja
izstrādātajiem ekspluatācijas parametriem un panāktu ļoti augstu aizsardzības
līmeni. Šīs kategorijas iekārtas ir
paredzētas izmantošanai eksplozīvā vidē, kas pastāvīgi, ilglaicīgi vai bieži
rodas, gaisam sajaucoties ar gāzēm, tvaikiem, miglu vai putekļiem. Šīs kategorijas iekārtām ir
jānodrošina nepieciešamais aizsardzības līmenis pat tad, ja reizēm atgadās
traucējumi iekārtu darbā, un to aizsardzības līdzekļiem jābūt tādiem, lai: –
iestājoties traucējumiem aizsardzības līdzekļa
darbībā, nepieciešamo aizsardzības līmeni nodrošinātu cits autonoms
aizsardzības līdzeklis, –
vai, iestājoties divām savstarpēji nesaistītām
kļūmēm, būtu nodrošināts nepieciešamais aizsardzības līmenis. Šīs kategorijas iekārtām jāatbilst
II pielikuma 2.1. punktā minētajām papildprasībām. b) 2. kategorija aptver iekārtas,
kas projektētas tā, lai nodrošinātu to darbību saskaņā ar ražotāja
izstrādātajiem ekspluatācijas parametriem un panāktu augstu aizsardzības
līmeni. ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. Šīs kategorijas iekārtas ir
paredzētas izmantošanai tur, kur gāzes, tvaiki, migla vai gaisa un putekļu
maisījumi è1 var
radīt eksplozīvu vidi ç . ê 94/9/EK Šīs kategorijas iekārtu
aizsardzības līdzekļi nodrošina nepieciešamo aizsardzības līmeni pat tad, ja
iekārtu darbā bieži atgadās traucējumi vai defekti, ar ko parasti jārēķinās. Šīs kategorijas iekārtām jāatbilst
II pielikuma 2.2. punktā minētajām papildprasībām. (c) 3. kategorija aptver iekārtas,
kas projektētas tā, lai nodrošinātu to darbību saskaņā ar ražotāja
izstrādātajiem ekspluatācijas parametriem un panāktu ierasto aizsardzības
līmeni. Šīs kategorijas iekārtas ir
paredzētas izmantošanai tur, kur gāzes, tvaiki, migla vai gaisa un putekļu
maisījumi parasti nerada eksplozīvu vidi, bet ja tas tomēr atgadās, tas notiek
visai reti un tikai uz īsu brīdi. Šīs kategorijas iekārtas nodrošina
nepieciešamo aizsardzības līmeni parastos ekspluatācijas apstākļos. Šīs kategorijas iekārtām jāatbilst
II pielikuma 2.3. punktā minētajām papildprasībām. ê 94/9/EK II PIELIKUMS VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS UN DROŠĪBAS
BŪTISKĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TĀDU IEKĀRTU UN AIZSARDZĪBAS SISTĒMU
PROJEKTĒŠANU UN UZBŪVI, KURAS IR PAREDZĒTAS IZMANTOŠANAI SPRĀDZIENBĪSTAMĀ VIDĒ Ievadpiezīmes A. Cik vien iespējams, jāņem vērā un uzreiz
jāizmanto jaunākie tehnikas atzinumi, kuri var strauji mainīties. ê 94/9/EK (pielāgots) B. Uz ierīcēm, kas minētas 1. panta
2. punktā Ö 1. panta
1. punkta b) apakšpunktā, Õ , būtiskās
Ö veselības un
drošības pamat Õ prasības attiecas
tikai tiktāl, ciktāl tās nepieciešamas, lai panāktu šo ierīču drošu un stabilu
darbu un ekspluatāciju, ņemot vērā sprādziena risku. ê 94/9/EK 1. KOPĒJĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IEKĀRTĀM UN
AIZSARDZĪBAS SISTĒMĀM 1.0.
Vispārīgas prasības 1.0.1. Integrētās sprādziendrošības
principi Projektējot iekārtas un aizsardzības sistēmas,
kas paredzētas izmantošanai sprādzienbīstamā vidē, ir jāievēro integrētās
sprādziendrošības principi. Šajā sakarā ražotājam ir jāveic pasākumi, lai: –
pirmām kārtām, ja tas ir iespējams, nodrošinātos
pret to, ka pašas iekārtas un aizsardzības sistēmas rada eksplozīvu vidi vai
aktivizē to, –
nepieļautu aizdegšanos eksplozīvā vidē, ņemot vērā
katra elektriska un neelektriska aizdegšanās avota īpatnības, –
uzreiz apslāpētu un/vai ierobežotu līdz pietiekami
drošiem apmēriem sprādziena radītas liesmas un spiedienu, ja sprādzienu tomēr
neizdodas novērst un tas var tieši vai netieši apdraudēt cilvēkus un, atkarībā
no apstākļiem, mājdzīvniekus vai īpašumu. 1.0.2. Pirms projektēt un ražot iekārtas un
aizsardzības sistēmas, rūpīgi jāizanalizē varbūtējas ekspluatācijas kļūmes,
lai, ciktāl iespējams, nepieļautu bīstamu situāciju rašanos. Jāizvērtē visi paredzamie ļaunprātīgas
izmantošanas gadījumi. 1.0.3. Īpaši apsekošanas un apkopes
nosacījumi Projektējot un ražojot iekārtas un
aizsardzības sistēmas, ir jāņem vērā īpaši apsekošanas un apkopes nosacījumi. 1.0.4. Apkārtējie apstākļi Projektējot un ražojot iekārtas un
aizsardzības sistēmas, ir jāņem vērā faktiskie vai paredzamie apkārtējie
apstākļi. 1.0.5. Marķējums Jebkuru iekārtu un aizsardzības sistēmu
marķējumam jābūt salasāmam un neizdzēšamam, tajā norādot vismaz šādus datus: –
ražotāju un ražotāja adresi, ê 94/9/EK (pielāgots) –
CE zīmi (skat. Ö Regulas (EK)
Nr. 765/2008 II pielikumu Õ X pielikuma
A punktu), ê 94/9/EK
(pielāgots) –
sērijas vai modeļa Ö tipa Õ apzīmējumu, –
sērijas numuru, ja tāds ir, –
izlaides gadu, –
īpašo sprādziendrošības marķējumu, aiz kura norāda iekārtu
grupas un kategorijas simbolu, –
II iekārtu grupai – burtu “G” (kas norāda uz
gāzes, tvaiku vai miglas radītu eksplozīvu vidi) un/vai burtu “D” (kas norāda uz putekļu
radītu eksplozīvu vidi). Turklāt vajadzības gadījumā ir jānorāda visa
būtiskā informācija, kas attiecas uz lietošanas drošību. 1.0.6. Lietošanas instrukcija (a) Visām iekārtām un aizsardzības
sistēmām jābūt ar lietošanas instrukciju, tajā iekļaujot vismaz šādus datus: –
tos pašus datus, kas norādīti iekārtas vai
aizsardzības sistēmas marķējumā, izņemot sērijas numuru (skat.
1.0.5. punktu), kā arī jebkādu noderīgu papildinformāciju, kas var
atvieglot apkalpošanu (piemēram, importētāja un remontdarbnīcu adrese utml.); –
instrukcijas, kas garantē drošu: –
nodošanu ekspluatācijā, –
lietošanu, –
montāžu un demontāžu, –
apkalpošanu (tehnisko apkopi un tehnisko
palīdzību), –
uzstādīšanu, –
regulēšanu; –
vajadzības gadījumā pie spiediena samazināšanas
ierīcēm norāda bīstamās zonas; –
vajadzības gadījumā iekļauj lietošanas instrukciju
iesācējiem; –
norādes, kas ļauj nekļūdīgi pieņemt lēmumu par to,
vai konkrētas kategorijas iekārtu un aizsardzības sistēmu var droši izmantot
paredzētajā vietā zināmos ekspluatācijas apstākļos; –
elektrības un spiediena parametrus, maksimālo
virsmas temperatūru un citus robežlielumus; –
vajadzības gadījumā norāda īpašus izmantošanas
nosacījumus, minot iespējamos nepareizas izmantošanas piemērus; –
vajadzības gadījumā norāda galvenos raksturlielumus
instrumentiem, kas ir savietojami ar iekārtu vai aizsardzības sistēmu. ê 94/9/EK (pielāgots) (b) Lietošanas instrukciju vienā no Kopienas valodām
Ö tiešajiem
patērētājiem viegli saprotamā valodā, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts, Õ sastāda ražotājs vai
viņa Kopienā
Ö Savienībā Õ reģistrēts pilnvarotais
pārstāvis. Nododot jebkuras iekārtas un
aizsardzības sistēmas ekspluatācijā, tām jāpievieno lietošanas instrukcija, kas
tulkota tās valsts valodā vai valodās, kurā šo iekārtu vai aizsardzības sistēmu
paredzēts izmantot, kā arī pamācība oriģinālvalodā. Šo tulkojumu nodrošina ražotājs vai
viņa Kopienā
Ö Savienībā Õ reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis, vai persona, kas ieved šo iekārtu vai aizsardzības
sistēmu attiecīgās valodas izplatības areālā. Atkāpjoties no šīs prasības, apkalpošanas
pamācību, kas paredzēta ražotāja vai viņa Kopienā Ö Savienībā Õ reģistrēta
pilnvarotā pārstāvja nodarbināta specializētā personāla lietošanai, drīkst
sastādīt tikai vienā Kopienas Ö Savienības Õ valodā, ja to saprot
attiecīgais personāls. ê 94/9/EK (c) Lietošanas instrukcijā jāietver
zīmējumi un diagrammas, kas nepieciešami iekārtas vai aizsardzības sistēmas
nodošanai ekspluatācijā, to apkopei, pārbaudei, pareizas ekspluatācijas
nodrošināšanai un, vajadzības gadījumā, remontam, kā arī citi noderīgi
norādījumi, jo īpaši attiecībā uz drošību. (d) Iekārtu vai aizsardzības sistēmu
tehniskie apraksti nedrīkst būt pretrunā ar pamācībā iekļautajām drošības
instrukcijām. 1.1. Materiālu
izvēle 1.1.1. Materiāli, ko izmanto iekārtu un
aizsardzības sistēmu izgatavošanai, nedrīkst izraisīt sprādzienu, ņemot vērā
paredzamo slodzi ekspluatācijas laikā. 1.1.2. Ražotāja noteikto ekspluatācijas
apstākļu robežās nav pieļaujama reakcija starp izmantojamiem materiāliem un
sprādzienbīstamās vides komponentiem, kas varētu pasliktināt sprādziendrošību. ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. 1.1.3. Jāizvēlas tādi materiāli, lai
savienojumā ar citiem materiāliem to īpašību un saderības paredzamās izmaiņas
nepasliktinātu sasniegto sprādziendrošību; jo īpaši jāņem vērā materiālu
izturība pret koroziju un nodilumu, è1 to
elektrovadītspēja, triecienizturība, izturība pret novecošanu ç , kā arī
temperatūras svārstību ietekme. ê 94/9/EK 1.2.
Projektēšana un uzbūve 1.2.1. Projektējot un ražojot iekārtas un
aizsardzības sistēmas, ir atbilstīgi jāizvērtē tehnikas jomā gūtās atziņas par
sprādziendrošību, lai tās varētu droši kalpot visu paredzamo mūžu. 1.2.2. Projektējot un izgatavojot komponentus,
kas iebūvējami vai izmantojami iekārtās un aizsardzības sistēmās kā rezerves
daļas, ir jāpanāk, lai tie droši kalpotu paredzētajiem sprādziendrošības
mērķiem, ja tos uzstāda saskaņā ar ražotāja norādījumiem. 1.2.3. Slēgtas konstrukcijas un
hermetizācija Iekārtas, kas izdala viegli uzliesmojošas
gāzes vai putekļus, ja vien iespējams, obligāti jāietver slēgtās konstrukcijās. ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000, 42. lpp. Ja iekārtām ir atveres vai nehermētiski
savienojumi, to konstrukcijai jābūt è1 tādai,
lai gāzu vai putekļu izdalīšana ç nevarētu radīt
eksplozīvu vidi ārpus iekārtām. Vietas, caur kurām notiek vielu uzpilde vai noliešana,
pēc iespējas jāprojektē tā, lai, veicot uzpildi vai iztukšošanu, è1 ierobežotu
viegli uzliesmojošu materiālu noplūdi ç . ê 94/9/EK (pielāgots) 1.2.4. Putekļu nosēdumi Ja iekārtas un aizsardzības sistēmas ir
paredzētas izmantošanai putekļainā vidē, to konstrukcijai jābūt tādai, kas
nepieļauj putekļu nosēdumu aizdegšanos uz to virsmas. Vienmēr jācenšas iespēju robežās samazināt
putekļu nosēdumus. Iekārtām un aizsardzības sistēmām jābūt viegli tīrāmām. Iekārtu detaļu virsma nedrīkst sasniegt tādu
temperatūru, kurā putekļu nosēdumi sāk gruzdēt. Jāņem vērā putekļu nosēdumu biezums un
vajadzības gadījumā jāmēģina samazināt temperatūru, lai nepieļautu siltuma
uzkrāšanos. 1.2.5. Papildu aizsardzības līdzekļi Iekārtas un aizsardzības sistēmas, kas var būt
pakļautas īpašai ārējai slodzei, vajadzības gadījumā jāaprīko ar papildu
aizsardzības līdzekļiem. Iekārtām jābūt izturīgām pret attiecīgo
slodzi, saglabājot vajadzīgo sprādziendrošību. 1.2.6. Droša atvēršana Ja iekārtām un aizsardzības sistēmām ir
korpuss vai slēgts apvalks, kas pats par sevi daļēji garantē sprādziendrošību,
šim korpusam vai slēgtajam apvalkam jābūt atveramam tikai ar īpašu instrumentu
vai pēc atbilstīgu drošības pasākumu veikšanas. 1.2.7. Aizsardzība pret citiem riska faktoriem
Ö apdraudējumiem Õ Projektējot un izgatavojot iekārtas un
aizsardzības sistēmas, ir jāgādā par to, lai: (a) tām nenodarītu fiziskus bojājumus
vai citu kaitējumu tiešas vai netiešas saskares rezultātā; (b) vaļējo detaļu virsmas temperatūra
vai to radītais starojums neradītu apdraudējumu; (c) nepieļautu neelektriska rakstura
apdraudējumu, kas ir zināms no pieredzes; ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. (d) è1 paredzamā
pārslodze neradītu ç bīstamus apstākļus. ê 94/9/EK (pielāgots) Ja uz šajā punktā minētajiem riska faktoriem
saistībā ar iekārtām vai aizsardzības sistēmām pilnīgi vai daļēji attiecas
citas Kopienas
Ö Savienības Õ direktīvas, šo
direktīvu nepiemēro vai pārstāj to piemērot attiecībā uz šīm iekārtām un
aizsardzības sistēmām, kā arī šiem riska faktoriem no minēto īpašo direktīvu
piemērošanas brīža. ê 94/9/EK 1.2.8. Iekārtu pārslodze Iekārtu pārslodzes draudi ir jānovērš
projektēšanas posmā, izmantojot integrētās mērierīces, regulēšanas un vadības
ierīces, piemēram, strāvas pārslodzes slēdžus, temperatūras ierobežotājus,
diferenciālspiediena slēdžus, caurplūdes mērītājus, laika relejus, tahometrus
un/vai tamlīdzīgas kontrolierīces. 1.2.9. Ugunsdrošas apvalksistēmas Nodrošinot ar apvalku detaļas, kas var
izraisīt aizdegšanos eksplozīvā vidē, apvalkam jābūt drošam pret iekšējo
spiedienu, kas rodas eksplodējot sprādzienbīstamam maisījumam, un jānovērš
sprādziena izplatīšanās eksplozīvā vidē ap apvalku. 1.3.
Potenciāli aizdegšanās avoti 1.3.1. Apdraudējums, ko izraisa dažādi
aizdegšanās avoti Jānodrošinās pret tādiem potenciāliem
aizdegšanās avotiem kā dzirksteles, liesmas, lokizlāde, augsta virsmas
temperatūra, akustiskā enerģija, starojums redzamās gaismas diapazonā,
elektromagnētiskie viļņi un citi. 1.3.2. Apdraudējums, ko izraisa
statiskā elektrība Jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātos
pret elektrostatiskajiem lādiņiem, kas var izraisīt bīstamu izlādi. 1.3.3. Apdraudējums, ko izraisa
klejojošā strāva un noplūdes strāva Jānodrošinās pret klejojošo strāvu un noplūdes
strāvu iekārtu vadītspējīgās detaļās, kas var, piemēram, izraisīt bīstamu
koroziju, virsmas pārkaršanu vai dzirksteļošanu, kā arī aizdegšanos. 1.3.4. Apdraudējums, ko izraisa
pārkaršana Projektēšanas posmā, cik vien iespējams, ir
jānodrošinās pret berzes vai trieciena radītu pārkaršanu, kas, piemēram, rodas
materiālu un detaļu savstarpējas saskares rezultātā rotācijas laikā vai pēc
svešķermeņu iekļūšanas sistēmā. 1.3.5. Apdraudējums spiediena
izlīdzināšanas gaitā Iekārtu un aizsardzības sistēmu konstrukcijai
jābūt tādai, lai nodrošinātos pret triecienviļņiem un kompresiju, kas rodas
spiediena izlīdzināšanas gaitā un var izraisīt aizdegšanos, vai tās jāaprīko ar
integrētajām mērierīcēm, regulēšanas un vadības ierīcēm. 1.4.
Apdraudējums, ko izraisa ārēji faktori 1.4.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas un
aizsardzības sistēmas, ir jāpanāk, ka tās pilnīgi droši veic paredzēto funkciju
pat tad, ja mainās apkārtējie apstākļi, kā arī parazītiskā sprieguma, mitruma,
vibrāciju, piesārņojuma un citu ārējo faktoru ietekmē, ņemot vērā ražotāja
noteiktos ekspluatācijas apstākļu ierobežojumus. 1.4.2. Iekārtu detaļām jābūt samērojamām ar
paredzēto mehānisko un termisko slodzi un tām jābūt izturīgām pret esošo un
varbūtējo agresīvo vielu iedarbību. 1.5.
Prasības attiecībā uz drošības ierīcēm ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. 1.5.1. Drošības ierīcēm jādarbojas è1 neatkarīgi
no mērierīcēm un/vai kontrolierīcēm, kas nepieciešamas ç darbības
nodrošināšanai. Kļūmes drošības ierīču darbā, cik vien
iespējams, jāatklāj pietiekami ātri, izmantojot atbilstošus tehniskos
līdzekļus, lai panāktu, ka bīstami atgadījumi var notikt ar ļoti nelielu
varbūtību. è1 Elektriskajām
ķēdēm kopumā jāpiemēro bezatteices (fail-safe) princips ç. ê 94/9/EK Pārslēgšanās drošības nolūkā parasti
nepastarpināti iedarbina attiecīgās kontrolierīces bez programmatūras komandas
izmantošanas. 1.5.2. Ja drošības ierīces darbs ir traucēts,
iespēju robežās ir jānodrošina iekārtu un/vai aizsardzības sistēmu darbība. 1.5.3. Drošības ierīču avārijas slēdzim, ja
vien iespējams, jābūt aprīkotam ar atkārtotas palaišanas bloķētājiem. Jauna
komanda iedarbināšanai normālā režīmā ir iespējama tikai tad, ja iepriekš šim
nolūkam tiek pārstatīti atkārtotās palaišanas bloķētāji. 1.5.4. Vadības un indikācijas ierīces Ja izmanto vadības un indikācijas ierīces, to
konstrukcijai jābūt saskaņā ar ergonomikas principiem, lai panāktu maksimāli
iespējamo ekspluatācijas drošības līmeni attiecībā uz sprādzienbīstamību. 1.5.5. Prasības attiecībā uz
sprādziendrošības ierīcēm, ar kurām veic mērījumus Ja ierīces, ar kurām veic mērījumus, ir
saistītas ar eksplozīvā vidē izmantojamām iekārtām, tās jāprojektē un
jāizgatavo tā, lai tās atbilstu varbūtējām ekspluatācijas prasībām un īpašiem
lietošanas apstākļiem. 1.5.6. Vajadzības gadījumā ir jānodrošina
iespēja pārbaudīt tādu ierīču nolasījuma precizitāti un ekspluatācijas jaudu,
ar kurām veic mērījumus. 1.5.7. Projektējot ierīces, ar kurām veic
mērījumus, tajās jāiestrādā drošības rezerve, kas paredz, ka trauksmes
slieksnis nedrīkst pietuvoties uzraugāmās vides sprādzienbīstamības un/vai
aizdegšanās robežai, jo īpaši, ņemot vērā objekta ekspluatācijas apstākļus un
iespējamās novirzes mērsistēmā. 1.5.8. Riska faktori, kas saistīti ar
programmatūru Projektējot programmvadītas iekārtas,
aizsardzības sistēmas un drošības ierīces, īpaša uzmanība jāpievērš riska
faktoriem, kas saistīti ar kļūmēm programmā. 1.6. Sistēmdrošības
prasību iestrādāšana 1.6.1. Jāparedz iespēja manuālajā režīmā
izslēgt automātiski darbināmas iekārtas un aizsardzības sistēmas, kas novirzās
no paredzētajiem ekspluatācijas nosacījumiem, ja vien tas neapdraud drošību. 1.6.2. Pēc avārijas atslēgšanas ierīces
iedarbināšanas pēc iespējas ātri un nekaitīgi jāizkliedē vai jānorobežo
uzkrājusies enerģija, lai tā turpmāk neradītu apdraudējumu. Tas neattiecas uz elektroķīmiski uzkrātu
enerģiju. 1.6.3. Apdraudējums, ko rada enerģijas
padeves zudumi Ja iekārtas un aizsardzības sistēmas var radīt
papildu apdraudējumu, pārtrūkstot enerģijas padevei, ir jānodrošina iespēja tās
uzturēt bezriska ekspluatācijas režīmā neatkarīgi no pārējām iekārtām. 1.6.4. Apdraudējums, ko rada vadu
savienojumi Iekārtas un aizsardzības sistēmas jāaprīko ar
piemērotiem kabeļievadiem un kabeļkanālu ievadiem. Ja iekārtas un aizsardzības sistēmas ir
paredzētas izmantošanai kopā ar citām iekārtām un aizsardzības sistēmām, jābūt
drošam pieslēgumam. 1.6.5. Iekārtu aprīkošana ar
brīdinājuma ierīcēm Ja iekārtas vai aizsardzības sistēmas ir
aprīkotas ar detektoriem vai trauksmes ierīcēm eksplozīvas vides noteikšanai,
ir jābūt atbilstošai lietošanas instrukcijai, kas nodrošina to uzstādīšanu
piemērotās vietās. 2. PAPILDPRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IEKĀRTĀM 2.0. Prasības,
ko piemēro I iekārtu grupas M kategorijas iekārtām 2.0.1. Prasības, ko piemēro I iekārtu
grupas M 1 kategorijas iekārtām 2.0.1.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jānodrošinās pret aizdegšanās avotu aktivizēšanos pat tad, ja reizēm atgadās
traucējumi iekārtu darbā. Iekārtas jāaprīko ar tādiem aizsardzības
līdzekļiem, lai: –
iestājoties traucējumiem aizsardzības līdzekļa
darbībā, nepieciešamo aizsardzības līmeni nodrošinātu cits autonoms
aizsardzības līdzeklis, –
vai, iestājoties divām savstarpēji nesaistītām
kļūmēm, būtu nodrošināts nepieciešamais aizsardzības līmenis. Vajadzības gadījumā šīs iekārtas papildus
jāaprīko ar īpašiem aizsardzības līdzekļiem. Tām jābūt lietojamām arī eksplozīvā vidē. 2.0.1.2. Vajadzības gadījumā iekārtu
konstrukcijai jābūt putekļu necaurlaidīgai. 2.0.1.3. Iekārtu detaļu virsmas temperatūrai
jābūt krietni zemākai par varbūtējo gaisa un putekļu maisījumu aizdegšanās
temperatūru, lai nepieļautu suspendētu putekļu aizdegšanos. 2.0.1.4. Iekārtu konstrukcijai jābūt tādai,
lai to daļu, kas var būt aizdegšanās avoti, atvēršana būtu iespējama tikai
bezstrāvas stāvoklī vai iekšēji drošā stāvoklī. Ja iekārtas nav iespējams
atslēgt no strāvas, ražotājam ir jānodrošina brīdinājuma marķējums uz atveramām
iekārtu daļām. Vajadzības gadījumā iekārtas papildus jāaprīko
ar piemērotām bloķēšanas sistēmām. 2.0.2. Prasības, ko piemēro I iekārtu
grupas M 2 kategorijas iekārtām 2.0.2.1. Iekārtas jāaprīko ar aizsardzības
līdzekļiem, kas nepieļauj aizdegšanās avotu aktivizēšanos normālā darba režīmā,
pat ja ekspluatācijas apstākļi ir apgrūtināti, jo īpaši nesaudzīgas apiešanās
un mainīgu apkārtējo apstākļu dēļ. Jāparedz iespēja šīs iekārtas atslēgt no
strāvas, ja vide kļūst eksplozīva. 2.0.2.2. Iekārtu konstrukcijai jābūt tādai,
lai to daļu, kas var būt aizdegšanās avoti, atvēršana būtu iespējama tikai
bezstrāvas stāvoklī vai izmantojot attiecīgās bloķēšanas sistēmas. Ja iekārtas
nav iespējams atslēgt no strāvas, ražotājam ir jānodrošina brīdinājuma
marķējums uz atveramām iekārtu daļām. 2.0.2.3. Attiecībā uz putekļu radītu
sprādzienbīstamību ir jāievēro prasības, ko piemēro M 1 kategorijas iekārtām. 2.1. Prasības,
ko piemēro II iekārtu grupas 1. kategorijas iekārtām ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. 2.1.1. è1 Eksplozīva
vide, ko rada gāzes, tvaiki vai dūmaka ç ê 94/9/EK 2.1.1.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jānodrošinās pret aizdegšanās avotu aktivizēšanos pat tad, ja reizēm atgadās
traucējumi iekārtu darbā. Tās jāaprīko ar tādiem aizsardzības
līdzekļiem, lai: –
iestājoties traucējumiem aizsardzības līdzekļa darbībā,
nepieciešamo aizsardzības līmeni nodrošinātu cits autonoms aizsardzības
līdzeklis, –
vai, iestājoties divām savstarpēji nesaistītām
kļūmēm, būtu nodrošināts nepieciešamais aizsardzības līmenis. 2.1.1.2. Attiecībā uz iekārtām, kuru virsma
var sakarst, ir jāpanāk, lai pat visnelabvēlīgākajos apstākļos netiktu
pārsniegta noteiktā maksimāli pieļaujamā temperatūra. Tāpat jāņem vērā temperatūras paaugstināšanās
siltuma uzkrāšanās un ķīmisko reakciju ietekmē. 2.1.1.3. Iekārtu konstrukcijai jābūt tādai,
lai to daļu, kas var būt aizdegšanās avoti, atvēršana būtu iespējama tikai
bezstrāvas stāvoklī vai iekšēji drošā stāvoklī. Ja iekārtas nav iespējams
atslēgt no strāvas, ražotājam ir jānodrošina brīdinājuma marķējums uz atveramām
iekārtu daļām. Vajadzības gadījumā iekārtas papildus jāaprīko
ar piemērotām bloķēšanas sistēmām. 2.1.2. Eksplozīva vide, ko rada gaisa
un putekļu maisījumi 2.1.2.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jānodrošinās pret putekļu maisījumu aizdegšanos pat tad, ja reizēm atgadās
traucējumi iekārtu darbā. Tās jāaprīko ar tādiem aizsardzības
līdzekļiem, lai: –
iestājoties traucējumiem aizsardzības līdzekļa
darbībā, nepieciešamo aizsardzības līmeni nodrošinātu cits autonoms
aizsardzības līdzeklis, –
vai, iestājoties divām savstarpēji nesaistītām kļūmēm,
būtu nodrošināts nepieciešamais aizsardzības līmenis. 2.1.2.2. Vajadzības gadījumā iekārtu
konstrukcijai jābūt tādai, kurā putekļu iekļūšana vai izkļūšana ir iespējama
tikai īpaši paredzētās vietās. Šī prasība attiecas arī uz kabeļievadiem un
savienojumiem. 2.1.2.3. Iekārtu detaļu virsmas temperatūrai
jābūt krietni zemākai par varbūtējo gaisa un putekļu maisījumu aizdegšanās
temperatūru, lai nepieļautu suspendētu putekļu aizdegšanos. 2.1.2.4. Attiecībā uz iekārtu daļu atvēršanu
ir jāievēro 2.1.1.3. punkta prasības. 2.2. Prasības
attiecībā uz II iekārtu grupas 2. kategorijas iekārtām 2.2.1. Eksplozīva vide, ko rada gāzes,
tvaiki vai migla 2.2.1.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jānodrošinās pret aizdegšanās avotu veidošanos pat tad, ja bieži iestājas
traucējumi iekārtu darbā vai notiek ekspluatācijas kļūmes, ar ko parasti ir
jārēķinās. 2.2.1.2. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jāpanāk, lai noteiktā virsmas temperatūra netiktu pārsniegta pat tad, ja
apdraudējumu rada neierasti ekspluatācijas apstākļi, ko paredzējis ražotājs. 2.2.1.3. Iekārtu konstrukcijai jābūt tādai,
lai to daļu, kas var būt aizdegšanās avoti, atvēršana būtu iespējama tikai
bezstrāvas stāvoklī vai, izmantojot atbilstošas bloķēšanas sistēmas. Ja
iekārtas nav iespējams atslēgt no strāvas, ražotājam ir jānodrošina brīdinājuma
marķējums uz atveramām iekārtu daļām. 2.2.2. Eksplozīva vide, ko rada gaisa
un putekļu maisījumi 2.2.2.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jānodrošinās pret gaisa un putekļu maisījumu aizdegšanos pat tad, ja bieži
iestājas traucējumi iekārtu darbā vai notiek ekspluatācijas kļūmes, ar ko
parasti ir jārēķinās. 2.2.2.2. Attiecībā uz virsmas temperatūru ir
jāievēro 2.1.2.3. punkta prasības. 2.2.2.3. Attiecībā uz aizsardzību pret
putekļiem ir jāievēro 2.1.2.2. punkta prasības. 2.2.2.4. Attiecībā uz iekārtu daļu atvēršanu
ir jāievēro 2.2.1.3. punkta prasības. 2.3. Prasības,
ko piemēro II iekārtu grupas 3. kategorijas iekārtām 2.3.1. Eksplozīva vide, ko rada gāzes,
tvaiki vai migla 2.3.1.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jānodrošinās pret potenciāliem aizdegšanās avotiem, kas var rasties normālā
darba režīmā. 2.3.1.2. Paredzētos ekspluatācijas apstākļos
virsmas temperatūra nedrīkst pārsniegt noteikto maksimāli pieļaujamo
temperatūru. Izņēmuma kārtā augstāka temperatūra ir pieļaujama tikai tad, ja
ražotājs papildus veic īpašus aizsardzības pasākumus. 2.3.2. Eksplozīva vide, ko rada gaisa
un putekļu maisījumi 2.3.2.1. Projektējot un izgatavojot iekārtas,
ir jānodrošinās pret gaisa un putekļu maisījumu aizdegšanos, ko veicina
potenciāli aizdegšanās avoti, kas var veidoties normālā darba režīmā. 2.3.2.2. Attiecībā uz virsmas temperatūru ir
jāievēro 2.1.2.3. punkta prasības. 2.3.2.3. Projektējot iekārtas, kabeļievadus un
savienojumus, ir jāņem vērā putekļu daļiņu izmēri, lai putekļi nevarētu veidot
eksplozīvus maisījumus ar gaisu vai sasniegt bīstamu koncentrāciju iekārtu
iekšpusē. 3. PAPILDPRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ AIZSARDZĪBAS
SISTĒMĀM 3.0. Vispārīgas
prasības 3.0.1. Aizsardzības sistēmu izmēriem jābūt
tādiem, lai ierobežotu sprādziena sekas līdz pietiekamam drošības līmenim. ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. 3.0.2. Aizsardzības sistēmu konstrukcijai un è1 izvietojumam
jābūt tādam ç , lai nepieļautu
sprādziena izplatīšanos ķēdes reakciju vai dzirksteļpārklāšanās rezultātā un
lai nepieļautu sākotnēja sprādziena tālāku detonēšanu. ê 94/9/EK 3.0.3. Pārtrūkstot enerģijas padevei,
aizsardzības sistēmām pietiekami ilgi jāsaglabā savas funkcijas, lai nepieļautu
bīstamas situācijas rašanos. 3.0.4. Aizsardzības sistēmas nedrīkst pārstāt
funkcionēt ārēju traucējumu ietekmē. 3.1. Plānošana
un projektēšana 3.1.1. Materiālu īpašības Attiecībā uz materiālu īpašībām, nosakot
maksimāli pieļaujamo spiedienu un temperatūru plānošanas posmā, ir jāņem vērā
paredzamais spiediens sprādziena laikā ekstremālos ekspluatācijas apstākļos un
iespējamā liesmu termiskā iedarbība. 3.1.2. Aizsardzības sistēmām, kas projektētas
tā, lai nepieļautu vai ierobežotu sprādzienu, jāiztur radītais triecienvilnis,
saglabājot sistēmas darba spēju. 3.1.3. Aizsardzības sistēmu palīgierīcēm
jāiztur paredzamais maksimālais sprādziena radītais spiediens, saglabājot savas
funkcionālās spējas. 3.1.4. Plānojot un projektējot aizsardzības
sistēmas, ir jāņem vērā reakcijas, ko perifērajās iekārtās un ar tām saistītajā
cauruļu sistēmā izraisa spiediens. 3.1.5. Spiediena samazināšanas
sistēmas Ja ir sagaidāms, ka slodze pārsniegs
aizsardzības sistēmu izturību, to konstrukcijā jāparedz piemērotas spiediena
samazināšanas ierīces, kas neapdraud tuvumā esošos cilvēkus. 3.1.6. Sprādzienslāpēšanas sistēmas ê 94/9/EK è1 Labojums,
OV L 21, 26.1.2000., 42. lpp. Plānojot un projektējot sprādzienslāpēšanas
sistēmas, ir jāpanāk, ka tās jau pašā avārijas sākumstadijā reaģē uz sākotnējo
sprādzienu un è1 efektīvi
to neitralizē, attiecīgi ņemot vērā ç maksimālo spiediena
palielināšanās ātrumu un maksimālo sprādziena radīto spiedienu. ê 94/9/EK 3.1.7. Pretsprādziena
atvienotājsistēmas Plānojot un projektējot pretsprādziena
atvienotājsistēmas, kam sākotnēju sprādzienu gadījumā pēc iespējas ātrāk
jānodrošina atsevišķu iekārtu atvienošana, ir jāpanāk, ka tās nezaudē izturību
pret sākotnējo liesmu izplatīšanos un saglabā mehānisko izturību ekspluatācijas
apstākļos. 3.1.8. Aizsardzības sistēmām jābūt
integrējamām vienotā shēmā ar piemērotu trauksmes slieksni, lai vajadzības
gadījumā tiktu pārtraukta produktu padeve un izvade, kā arī atslēgtas tās
iekārtu daļas, kuras vairs nespēj droši funkcionēt. ê 94/9/EK III PIELIKUMS MODULIS – EK
MODEĻA PĀRBAUDE 1. 1.Šajā modulī
ir aplūkota tā procedūras daļa, ko ievēro pilnvarotā iestāde, nosakot un
apliecinot, ka tipisks plānotās produkcijas paraugs atbilst attiecīgajiem
šīs direktīvas noteikumiem. 2. EK modeļa
pārbaudes pieteikumu ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais
pārstāvis iesniedz pilnvarotajai iestādei pēc paša izvēles. Šajā pieteikumā: –
jānorāda ražotājs
un viņa adrese, bet, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, jānorāda
arī šis pārstāvis un viņa adrese; –
jābūt rakstveida
apliecinājumam, ka šāds pieteikums nav iesniegts nevienai citai pilnvarotajai
iestādei, –
jāiekļauj tehniskā
dokumentācija, kas norādīta 3. punktā. Pieteikuma
iesniedzējs nodod pilnvarotās iestādes rīcībā reprezentatīvu plānotās
produkcijas paraugu, turpmāk tekstā - “modelis”. Pilnvarotā iestāde var
pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai veiktu testu programmu. 3. Tehniskā
dokumentācija dod iespēju novērtēt izstrādājuma atbilstību šīs direktīvas
prasībām. Tajā, ciktāl tas nepieciešams novērtēšanai, aplūko izstrādājuma
konstrukciju, ražošanu un ekspluatāciju un attiecīgi ietver: –
vispārēju modeļa
aprakstu; –
detaļu, mezglu,
strāvas slēgumu utml. projektēšanas un izgatavošanas rasējumus un shēmas; –
aprakstus un
paskaidrojumus, kas vajadzīgi, lai gūtu izpratni par minētajiem rasējumiem,
shēmām un izstrādājuma ekspluatāciju; –
to pilnīgi vai
daļēji piemēroto 5. pantā minēto standartu sarakstu un tādu risinājumu
aprakstu, kas izraudzīti, ievērojot direktīvas būtiskās prasības, ja
5. pantā minētie standarti nav piemēroti; –
veikto
projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; –
pārbaudes
ziņojumus. 4. Paziņotā
iestāde 4.1. pārbauda
tehnisko dokumentāciju, pārliecinās, ka modelis ir ražots atbilstīgi
tehniskajai dokumentācijai, un noskaidro, kuras detaļas projektētas saskaņā ar
šīs direktīvas 5. pantā minēto standartu attiecīgajiem noteikumiem un kuras
projektētas, nepiemērojot šo standartu attiecīgos
noteikumus; 4.2. veic vai
uztic citiem veikt attiecīgās pārbaudes un vajadzīgos testus, lai
pārliecinātos, ka ražotāja izvēlētie risinājumi atbilst direktīvas būtiskajām
prasībām, ja nav piemēroti 5. pantā minētie standarti; 4.3. veic vai
uztic citiem veikt attiecīgās pārbaudes un vajadzīgos testus, lai
pārliecinātos, ka attiecīgie standarti patiešām ir ievēroti, ja ražotājs ir
nolēmis piemērot attiecīgos standartus; 4.4. vienojas ar
pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur pārbaudes un vajadzīgie testi tiks
veikti. 5. Ja modelis
atbilst direktīvas noteikumiem, pilnvarotā iestāde pieteikuma iesniedzējam
piešķir EK modeļa pārbaudes sertifikātu. Šajā sertifikātā norāda ražotāju un
viņa adresi, pārbaudes slēdzienu un datus, kas nepieciešami apstiprinātā modeļa
atpazīšanai. Sertifikātam
pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un tā kopiju patur
pilnvarotā iestāde. Ja ražotājam vai
viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim atsaka izsniegt modeļa
sertifikātu, pilnvarotā iestāde sīki pamato savu atteikumu. Jāparedz
pārsūdzības kārtība. 6. Pieteikuma
iesniedzējs informē pilnvaroto iestādi, kurā glabājas tehniskā dokumentācija
saistībā ar EK modeļa pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprināto iekārtu vai
aizsardzības sistēmu modifikācijām, kam vajadzīgs papildu apstiprinājums, ja
šīs izmaiņas var ietekmēt ražojuma atbilstību būtiskajām prasībām vai
paredzētajiem ražojuma izmantošanas nosacījumiem. Šo jauno apstiprinājumu
piešķir kā papildinājumu sākotnējam EK modeļa pārbaudes sertifikātam. 7. Katra
pilnvarotā iestāde sniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm vajadzīgo informāciju
par piešķirtajiem un atsauktajiem EK modeļa pārbaudes sertifikātiem un to
papildinājumiem. 8. Pārējām
pilnvarotajām iestādēm ir tiesības saņemt EK modeļa pārbaudes sertifikātu
un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumiem jābūt pieejamiem
pārējām pilnvarotajām iestādēm. 9. Vismaz 10 gadus
pēc pēdējās iekārtas vai aizsardzības sistēmas izgatavošanas ražotājs vai viņa
Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis kopā ar tehnisko dokumentāciju
glabā EK modeļa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu kopijas. Ja nedz ražotājs,
nedz viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, par tehniskās
dokumentācijas pieejamības nodrošināšanu atbildīga ir persona, kura laiž
ražojumu Kopienas tirgū. ò jauns MODULIS –
ES TIPA PĀRBAUDE 1. ES tipa pārbaude
ir atbilstības novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru paziņotā struktūra
pārbauda produkta tehnisko projektu un verificē un apliecina, ka produkta
tehniskais projekts atbilst šīs direktīvas prasībām, kas uz to attiecas. 2. ES tipa
pārbaudi veic, pārbaudot pabeigtu produktu (produkcijas tipu), kas ir
reprezentatīvs paredzamās produkcijas paraugs. 3. Ražotājs iesniedz
ES tipa pārbaudes pieteikumu vienotajai paziņotajai struktūrai pēc paša
izvēles. Pieteikumā iekļauj: –
ražotāja nosaukumu un
adresi un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, norāda arī šā
pārstāvja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi, –
rakstisku paziņojumu, ka
tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai struktūrai, –
tehnisko dokumentāciju.
Tehniskā dokumentācija dara iespējamu novērtēt produkta atbilstību
piemērojamajām šīs direktīvas prasībām, un tā ietver apdraudējuma(-u)
atbilstīgu analīzi un novērtēšanu. Tehniskajā dokumentācijā norāda piemērojamās
prasības, un, ciktāl tas ir nepieciešams novērtēšanai, tā aptver produkta
projektēšanu, ražošanu un darbību. Tehniskajā dokumentācijā, ja vien tas
iespējams, ir vismaz šādi elementi: –
produkta vispārīgs
apraksts, –
projekta skices, ražošanas
rasējumi un detaļu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. tml. shēmas, –
apraksti un skaidrojumi,
kas vajadzīgi minēto rasējumu, shēmu un produkta darbības izpratnei, –
to pilnībā vai daļēji
piemēroto saskaņoto standartu un/vai citu attiecīgo tehnisko specifikāciju
saraksts, uz kurām ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, un, ja minētie saskaņotie standarti nav piemēroti, to risinājumu
apraksti, kas pieņemti šajā direktīvā noteikto veselības un drošības
pamatprasību izpildei. Ja saskaņotie standarti tiek piemēroti daļēji,
tehniskajā dokumentācijā norāda piemērotās standartu daļas, –
veikto projektēšanas
aprēķinu, veikto pārbaužu u. c. rezultāti un –
testu ziņojumi, –
paraugi, kas ir
reprezentatīvi paredzamās produkcijas paraugi. Paziņotā struktūra var pieprasīt
papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai veiktu testa programmu, –
pierādījumus, kas
apstiprina tehniskā projekta risinājuma atbilstību. Šajos pierādījumos norāda
visus izmantotos dokumentus, jo īpaši ja nav pilnībā piemēroti attiecīgie saskaņotie
standarti un/vai tehniskās specifikācijas. Pierādījumos vajadzības gadījumā
iekļauj to testu rezultātus, kurus ir veikusi ražotāja atbilstīgā laboratorija
vai cita testēšanas laboratorija ražotāja vārdā un uz ražotāja atbildību. 4. Paziņotā struktūra: 4.1. pārliecinās, ka
paraugs(-i) ir ražots(-i) atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un noskaidro,
kuras detaļas ir projektētas saskaņā ar piemērojamajiem atbilstīgo saskaņoto
standartu un/vai tehnisko specifikāciju noteikumiem un kuras projektētas, neievērojot
šo standartu attiecīgos noteikumus; 4.2. veic attiecīgās
pārbaudes un testus vai uztic to veikšanu citiem, lai pārliecinātos, ka
ražotājs ir izvēlējies risinājumus, kas piedāvāti attiecīgajos saskaņotajos
standartos un/vai tehniskajās specifikācijās, un ka tie ir piemēroti pareizi; 4.3. veic attiecīgās
pārbaudes un testus vai uztic to veikšanu citiem, lai pārliecinātos, ka
gadījumos, kad nav tikuši piemēroti attiecīgajos saskaņotajos standartos un/vai
tehniskajās specifikācijās paredzētie risinājumi, ražotāja pieņemtie risinājumi
atbilst attiecīgajām šīs direktīvas veselības un drošības pamatprasībām; 4.4. vienojas ar
ražotāju par vietu, kur tiks veiktas šīs pārbaudes un testi. 5. Paziņotā
struktūra sagatavo novērtējuma ziņojumu, kurā norāda pasākumus, kas veikti
saskaņā ar 4. punktu, un šo pasākumu rezultātus. Neskarot savus pienākumus
pret paziņojošajām iestādēm, paziņotā struktūra pilnīgi vai daļēji izpauž
minētā ziņojuma saturu tikai ar ražotāja piekrišanu. 6. Ja tips atbilst
šīs direktīvas prasībām attiecībā uz konkrēto produktu, paziņotā struktūra
izdod ražotājam ES tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj ražotāja
nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, derīguma nosacījumus (ja tādi ir)
un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai. Sertifikātam var būt
viens vai vairāki pielikumi. Sertifikātā un tā
pielikumos ir visa attiecīgā informācija, kas ļauj novērtēt ražoto produktu
atbilstību pārbaudītajam tipam un kas ļauj veikt pārbaudi ekspluatācijas laikā. Ja tips neatbilst
piemērojamajām šīs direktīvas prasībām, paziņotā struktūra atsaka izdot ES tipa
pārbaudes sertifikātu un attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju par šo
lēmumu, sniedzot sīku atteikuma pamatojumu. 7. Paziņotā
struktūra seko līdzi vispārpieņemto standartu pārmaiņām, kas norāda, ka
apstiprinātais tips varētu neatbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām, un
nosaka, vai šādu pārmaiņu rezultātā ir nepieciešama sīkāka izpēte. Ja šāda
izpēte ir nepieciešama, paziņotā struktūra par to informē ražotāju. Ražotājs informē
paziņoto struktūru, kurā glabājas tehniskā dokumentācija par ES tipa pārbaudes
sertifikātu, par visām apstiprinātā tipa pārmaiņām, kas var ietekmēt produkta
atbilstību šajā direktīvā noteiktajām veselības un drošības pamatprasībām vai
sertifikāta derīguma nosacījumus. Šādas pārmaiņas paredz papildu
apstiprinājumu, ko pievieno kā papildinājumu sākotnējam ES tipa pārbaudes
sertifikātam. 8. Katra paziņotā
struktūra informē savas paziņojošās iestādes par izdotajiem un anulētajiem ES
tipa pārbaudes sertifikātiem un/vai to papildinājumiem un periodiski vai pēc
pieprasījuma dara tām pieejamu to sertifikātu un/vai to papildinājumu sarakstu,
kuri ir atteikti, apturēti vai citādi ierobežoti. Katra paziņotā
struktūra informē pārējās paziņotās struktūras par tiem ES tipa pārbaudes
sertifikātiem un/vai to papildinājumiem, kurus šī struktūra ir atteikusi,
anulējusi, apturējusi vai citādi ierobežojusi, un pēc pieprasījuma arī par tiem
sertifikātiem un/vai to papildinājumiem, kurus tā ir izdevusi. Komisija, dalībvalstis
un pārējās paziņotās struktūras, iesniedzot pieprasījumu, var saņemt ES tipa
pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Pēc pieprasījuma
Komisija un dalībvalstis var saņemt tehniskās dokumentācijas un paziņotās
struktūras veikto pārbaužu rezultātu kopijas. Paziņotā struktūra uzglabā ES
tipa pārbaudes sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu, kā arī tehniskās
dokumentācijas, arī ražotāja iesniegtās dokumentācijas, kopijas līdz
sertifikāta derīguma termiņa beigām. 9. Ražotājs glabā ES
tipa pārbaudes sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu kopiju kopā ar
tehnisko dokumentāciju pieejamus valsts iestādēm 10 gadus pēc produkta
laišanas tirgū. 10. Ražotāja
pilnvarotais pārstāvis var iesniegt 3. punktā minēto pieteikumu un pildīt
7. un 9. punktā izklāstītos pienākumus ar noteikumu, ka tie ir precizēti
pilnvarā. ê 94/9/EK IV PIELIKUMS MODULIS –
RAŽOŠANAS KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA 1. Šajā modulī ir
aplūkota procedūra, ko ievēro ražotājs, kas pilda 2. punktā noteiktos
pienākumus, nodrošinot un apliecinot konkrētā ražojuma atbilstību EK modeļa
pārbaudes sertifikātā norādītajam modelim un attiecīgajām šīs direktīvas
prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis nodrošina
katrai iekārtai CE zīmi un sagatavo rakstisku
atbilstības deklarāciju. CE zīmei pievieno tās pilnvarotās iestādes
identifikācijas numuru, kas atbild par 4. iedaļā noteikto EK uzraudzību. 2. Veicot
ražošanu, iekārtu galīgo pārbaudi un testēšanu, ražotājs izmanto apstiprinātu
kvalitātes nodrošināšanas sistēmu atbilstīgi 3. iedaļai, un uz viņu attiecas
4. iedaļā noteiktā uzraudzība. 3.
Kvalitātes nodrošinājuma sistēma 3.1. Ražotājs
iesniedz paša izraudzītai pilnvarotajai iestādei pieteikumu novērtēt attiecīgo
iekārtu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. Pieteikumā norāda: –
visas vajadzīgās
ziņas par paredzamo produktu kategoriju; - –
kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju; - –
apstiprinātā
modeļa tehnisko dokumentāciju un EK modeļa pārbaudes sertifikāta kopiju. 3.2. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēmai jāgarantē iekārtu atbilstība EK modeļa pārbaudes
sertifikātā norādītajam modelim un attiecīgajām direktīvas prasībām. Visi ražotāja
ieviestie principi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jādokumentē
rakstveida darbības plānu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai jārada vienota izpratne par kvalitātes
programmām, plāniem, rokasgrāmatām un uzskaites datiem. Tajā jo īpaši
atbilstīgi jāaplūko: –
administrācijas
mērķi un organizatoriskā struktūra, kā arī pienākumi un pilnvaras saistībā
ar iekārtu kvalitāti; –
izmantojamās
ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas metodes,
procedūras un sistemātiskas darbības; –
pārbaudes un
testi, kas tiks veikti pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežums, –
kvalitātes
nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un testēšanas dati,
kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utml.; –
paņēmieni, ar
kuriem uzrauga, lai būtu panākta vajadzīgā iekārtu kvalitāte un kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas efektivitāte. 3.3. Pilnvarotā
iestāde novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst
3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas atbilst šīm prasībām, ja tiek ievērots attiecīgais saskaņotais
standarts. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi
attiecīgās iekārtu ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra
paredz arī ražotnes apmeklējumu pārbaudes nolūkā. Lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes secinājumus un
novērtējuma lēmuma pamatojumu. 3.4. Ražotājs
apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas, kā arī uzturēt tās atbilstīgu un efektīvu darbību. Ražotājs vai viņa
pilnvarotais pārstāvis informē pilnvaroto iestādi, kas apstiprinājusi
kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visiem paredzamiem kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas precizējumiem. Pilnvarotā iestāde
novērtē ierosinātās izmaiņas un izlemj par to, vai mainītā kvalitātes
nodrošināšanas sistēma joprojām atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām,
vai tā ir atkārtoti jānovērtē. Par savu lēmumu
tai jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes secinājumus un novērtējuma
lēmuma pamatojumu. 4.
Uzraudzība, par kuru atbild paziņotā iestāde 4.1. Uzraudzības
mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no
apstiprinātās kvalitātes nodrošinājuma sistēmas. 4.2. Ražotājs
nodrošina pilnvarotās iestādes pārstāvjiem pieeju ražošanas, pārbaužu,
testēšanas un noliktavu telpām pārbaudes nolūkā un sniedz visu vajadzīgo
informāciju, jo īpaši: –
kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju; –
kvalitātes
nodrošināšanas uzskaites datus, piemēram, pārbaužu protokolus un testēšanas
datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju
utml. 4.3. Pilnvarotā
iestāde periodiski veic auditus, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur spēkā un
piemēro kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kā arī iesniedz audita ziņojumu
ražotājam. 4.4. Turklāt
pilnvarotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu
apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde var veikt vai uzticēt citiem veikt
pārbaudes, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas
sistēma darbojas pareizi. Pilnvarotā iestāde iesniedz ražotājam ziņojumu par apmeklējumu, kā arī pārbaudes protokolu, ja
tā ir veikta. 5. Ražotājs vismaz
10 gadus pēc pēdējās iekārtas izgatavošanas glabā valsts iestāžu vajadzībām: –
dokumentāciju, kas
minēta 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā; –
papildinājumus,
kas minēti 3.4. iedaļas otrajā daļā; –
pilnvarotās
iestādes lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā, 4.3.
un 4.4. iedaļā. 6. Katra
pilnvarotā iestāde sniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm vajadzīgo informāciju
par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
apstiprinājumiem. ò jauns MODULIS –
ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ RAŽOŠANAS PROCESA KVALITĀTES NODROŠINĀŠANU 1. Atbilstība tipam,
pamatojoties uz ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšanu, ir atbilstības
novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru ražotājs izpilda 2. un 5. punktā
noteiktos pienākumus un nodrošina un paziņo uz savu atbildību, ka attiecīgie
produkti atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs
direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 2. Ražošana Ražotājs izmanto
apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu attiecīgo produktu ražošanai,
galīgā produkta pārbaudei un testēšanai, kā noteikts 3. punktā, un tas ir
pakļauts uzraudzībai, kā noteikts 4. punktā. 3. Kvalitātes nodrošināšanas
sistēma 3.1. Ražotājs
iesniedz paša izvēlētajai paziņotajai struktūrai pieteikumu novērtēt attiecīgo
produktu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. Pieteikumā iekļauj: –
ražotāja nosaukumu un
adresi un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, norāda arī šā
pārstāvja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi, –
rakstisku paziņojumu, ka
tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienai citai paziņotajai struktūrai, –
visu attiecīgo
informāciju par paredzamo produktu kategoriju, –
kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas dokumentāciju, –
apstiprinātā tipa
tehnisko dokumentāciju un ES tipa pārbaudes sertifikāta kopiju. 3.2. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēma nodrošina produktu atbilstību ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem
attiecas. Visi elementi,
prasības un noteikumi, ko pieņēmis ražotājs, tiek sistemātiski un organizēti
dokumentēti rakstisku politiku, procedūru un instrukciju veidā. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas dokumentācija rada iespēju konsekventi interpretēt
kvalitātes programmas, plānus, rokasgrāmatas un dokumentāciju. Tajā jo īpaši
atbilstoši apraksta: –
kvalitātes nodrošināšanas
mērķus un vadības organizatorisko struktūru, pienākumus un pilnvaras saistībā
ar produktu kvalitātes nodrošināšanu, –
attiecīgos ražošanas,
kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas paņēmienus, procesus un
sistemātiski veicamus pasākumus, –
pārbaudes un testus, kas
veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās gaitā, un to biežumu, –
datus par kvalitāti,
tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par
attiecīgā personāla kvalifikāciju utt., –
produkta vajadzīgās
kvalitātes sasniegšanas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektīvas
darbības uzraudzības līdzekļus. 3.3. Paziņotā
struktūra novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā
atbilst 3.2. punkta prasībām. Tā pieņem, ka šīm
prasībām atbilst tie kvalitātes nodrošināšanas sistēmas elementi, kas atbilst
attiecīgajām valsts standarta specifikācijām, ar kurām īstenots attiecīgais
saskaņotais standarts un/vai tehniskās specifikācijas. Līdztekus pieredzei
kvalitātes nodrošināšanas sistēmās vismaz vienam revīzijas grupas loceklim ir
pieredze attiecīgās produktu jomas un produkcijas tehnoloģijas vērtēšanā un
zināšanas par piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. Revīzijā ietilpst
atzinuma sniegšana par ražotāja telpu apmeklējumu. Revīzijas grupa izskata
3.1. punkta piektajā ievilkumā minēto tehnisko dokumentāciju, lai
pārliecinātos par ražotāja spēju noteikt šīs direktīvas atbilstīgās prasības un
veikt nepieciešamās pārbaudes ar nolūku nodrošināt produkta atbilstību šādām
prasībām. Lēmumu paziņo
ražotājam. Paziņojumā iekļauj revīzijas secinājumus un novērtējuma lēmuma
pamatojumu. 3.4. Ražotājs
apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas, un nodrošināt tās atbilstīgu un efektīvu darbu. 3.5. Ražotājs
informē paziņoto struktūru, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas
sistēmu, par visām paredzētajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pārmaiņām. Paziņotā struktūra
novērtē visas ierosinātās pārmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes
nodrošināšanas sistēma joprojām būs atbilstīga 3.2. punktā minētajām
prasībām vai arī ir vajadzīga pārvērtēšana. Tā savu lēmumu
paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes secinājumus un novērtējuma
lēmuma pamatojumu. 4. Uzraudzība, par
kuru atbild paziņotā struktūra 4.1. Uzraudzības
mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no
apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas. 4.2. Ražotājs
nodrošina paziņotajai struktūrai pieeju ražošanas, pārbaužu, testēšanas un
noliktavu telpām novērtēšanas nolūkos un sniedz tai visu vajadzīgo informāciju,
jo īpaši: –
kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas dokumentāciju, –
datus par kvalitāti,
tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par
attiecīgā personāla kvalifikāciju utt. 4.3. Paziņotā
struktūra periodiski veic revīziju, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un
izmanto kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, un iesniedz ražotājam revīzijas
ziņojumu. 4.4. Turklāt
paziņotās iestādes pārstāvji var ierasties pie ražotāja bez brīdinājuma. Šādu
apmeklējumu laikā paziņotā struktūra vajadzības gadījumā var veikt produktu
testus vai uzdot to veikšanu citiem, lai pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas
sistēma darbojas pareizi. Paziņotā iestāde iesniedz ražotājam ziņojumu par
apmeklējumu un, ja ir veikti testi, arī testēšanas ziņojumu. 5. Atbilstības zīme
un atbilstības deklarācija 5.1. Ražotājs uzliek
šīs direktīvā prasītās atbilstības zīmes un uz 3.1. punktā minētās
paziņotās struktūras atbildību arī šīs struktūras identifikācijas numuru katram
atsevišķam produktam, kurš atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam
tipam un piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. 5.2. Ražotājs rakstiski
sagatavo katra produkta modeļa atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu
valsts iestādēm 10 gadus pēc produkta laišanas tirgū. Atbilstības
deklarācijā identificē produkta modeli, kam šī deklarācija ir sagatavota. Atbilstības
deklarācijas kopiju pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām iestādēm. 6. Ražotājs vismaz
desmit gadus pēc produkta laišanas tirgū glabā pieejamu valsts iestādēm: –
3.1. punktā minēto
dokumentāciju, –
3.5. punktā minētās
apstiprinātās pārmaiņas, –
3.5., 4.3. un
4.4. punktā minētos paziņotās iestādes lēmumus un ziņojumus. 7. Katra paziņotā
struktūra informē to paziņojošās iestādes par izdotajiem vai atsauktajiem
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem un periodiski vai pēc
pieprasījuma dara pieejamu to paziņojošajām iestādēm tādu kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu apstiprinājumu sarakstu, kuri ir noraidīti, kuru darbība
ir apturēta vai citādi ierobežota. Katra paziņotā
struktūra informē pārējās paziņotās struktūras par tiem kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem, kurus tā ir atteikusi, apturējusi,
anulējusi vai citādi ierobežojusi, un pēc pieprasījuma arī par tiem kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem, kurus tā ir izdevusi. 8. Pilnvarotais
pārstāvis Ražotāja saistības,
kā noteikts 3.1., 3.5., 5. un 6. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa atbildību var
pildīt pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šīs saistības ir precizētas
pilnvarā. ê 94/9/EK V PIELIKUMS MODULIS – IEKĀRTU
VERIFIKĀCIJA 1. 1.Šajā modulī
ir aplūkota procedūra, ko ievēro ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis, pārbaudot un apliecinot, ka iekārtas, uz kurām attiecas
3. punkta noteikumi, atbilst EK modeļa pārbaudes sertifikātā norādītajam
modelim un attiecīgajām direktīvas prasībām. 2. 2.Ražotājs veic
visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process spētu nodrošināt iekārtu
atbilstību modelim, kas norādīts EK modeļa pārbaudes sertifikātā, un
attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājas vai viņa Kopienā reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis nodrošina katrai
iekārtai CE zīmi un sagatavo atbilstības deklarāciju. 3. Pilnvarotā
iestāde veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārliecinātos par 1. panta 2.
punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas vai ierīces atbilstību
attiecīgajām direktīvas prasībām, pārbaudot un testējot katru ražojumu
saskaņā ar 4. iedaļas prasībām. Ražotājs vai viņa
pilnvarotais pārstāvis vismaz 10 gadus pēc pēdējās iekārtu vienības
izgatavošanas glabā atbilstības deklarācijas kopiju. 4.
Atbilstības pārbaude, pārbaudot un testējot katru iekārtu. 4.1. Katru iekārtu
pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus saskaņā ar attiecīgo standartu
(-iem), kas minēts (-i) 5. pantā, vai veic līdzvērtīgus testus, lai
pārliecinātos par to atbilstību EK modeļa pārbaudes sertifikātā norādītajam modelim
un attiecīgajām direktīvas prasībām. 4.2. Pilnvarotā
iestāde piestiprina savu identifikācijas numuru katrai iekārtai vai uztic šo
darbu citiem un sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu, pamatojoties uz
veiktajiem testiem. 4.3. Ražotājam vai
viņa pilnvarotam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt
pilnvarotās iestādes sertifikātu. ò jauns MODULIS –
ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ PRODUKTA VERIFICĒŠANU 1. Atbilstība tipam,
pamatojoties uz produkta verificēšanu, ir atbilstības novērtēšanas procedūras
daļa, ar kuru ražotājs izpilda 2., 5.1. un 6. punktā norādītos pienakumus
un nodrošina un paziņo, ka attiecīgie produkti, uz kuriem attiecas
3. punkta noteikumi, atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam
tipam un šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 2. Ražošana Ražotājs veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process un tā uzraudzība nodrošinātu
saražoto produktu atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam
apstiprinātajam tipam un šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 3. Verificēšana Ražotāja izraudzīta
paziņotā struktūra veic attiecīgās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu produktu
atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam apstiprinātajam tipam un
attiecīgajām šīs direktīvas prasībām. Pārbaudes un testus,
lai pārbaudītu produktu atbilstību attiecīgajām prasībām, veic, pārbaudot un
testējot katru produktu, kā norādīts 4. punktā. 4. Atbilstības
verificēšana, pārbaudot un testējot katru produktu 4.1. Pārbauda katru
produktu un veic atbilstīgos testus, kas norādīti attiecīgajā(-os)
saskaņotajā(-os) standartā(-os) un/vai tehniskajās specifikācijās, vai
līdzvērtīgus testus, lai verificētu atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam apstiprinātajam tipam un atbilstīgajām šīs direktīvas prasībām. Ja nav šāda
saskaņotā standarta, attiecīgā paziņotā struktūra lemj par to, kādi testi
jāveic. 4.2. Paziņotā
struktūra izsniedz atbilstības sertifikātu par veiktajām pārbaudēm un testiem
un uzliek savu identifikācijas numuru katram apstiprinātajam produktam vai
kontrolē tā uzlikšanu. Ražotājs glabā
atbilstības sertifikātus pieejamus valsts iestādēm pārbaudei 10 gadus pēc
produkta laišanas tirgū. 5. Atbilstības zīme
un atbilstības deklarācija 5.1. Ražotājs uzliek
šajā direktīvā prasītās atbilstības zīmes un uz 3. punktā minētās
paziņotās struktūras atbildību arī šīs struktūras identifikācijas numuru katram
atsevišķam produktam, kurš atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam
apstiprinātajam tipam un piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. 5.2. Ražotājs
rakstiski sagatavo katra produkta modeļa atbilstības deklarāciju un glabā to
pieejamu valsts iestādēm 10 gadus pēc produkta laišanas tirgū. Atbilstības
deklarācijā identificē produkta modeli, kam šī deklarācija ir sagatavota. Atbilstības
deklarācijas kopija pēc pieprasījuma ir pieejama attiecīgajām iestādēm. Ja 3. punktā
minētā paziņotā struktūra tam piekrīt un uzņemas par to atbildību, ražotājs
produktiem var uzlikt arī paziņotās struktūras identifikācijas numuru. 6. Ja paziņotā
struktūra tam piekrīt un uzņemas par to atbildību, ražotājs var uzlikt
produktiem paziņotās struktūras identifikācijas numuru ražošanas gaitā. 7. Pilnvarotais
pārstāvis Ražotāja saistības
viņa uzdevumā un uz viņa atbildību var pildīt pilnvarotais pārstāvis ar
noteikumu, ka šīs saistības ir precizētas pilnvarā. Pilnvarotais pārstāvis var
nepildīt 2. punktā noteiktos ražotāja pienākumus. ê 94/9/EK VI PIELIKUMS MODULIS –
ATBILSTĪBA MODELIM 1. Šajā modulī ir
aplūkota tā procedūras daļa, ko ievēro ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis, nodrošinot un apliecinot konkrētas iekārtas atbilstību
EK modeļa pārbaudes sertifikātā norādītajam modelim un attiecīgajām direktīvas
prasībām. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis nodrošina katrai iekārtai CE zīmi un sagatavo rakstisku
atbilstības deklarāciju. 2. Ražotājs veic
visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process spētu nodrošināt ražojamo
iekārtu vai aizsardzības sistēmu atbilstību EK modeļa pārbaudes sertifikātā
norādītajam modelim un attiecīgajām direktīvas prasībām. 3. Ražotājs vai
viņa pilnvarotais pārstāvis vismaz 10 gadus pēc pēdējās iekārtu vienības
izgatavošanas glabā atbilstības deklarācijas kopiju. Ja nedz ražotājs, nedz
viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, par tehniskās
dokumentācijas pieejamības nodrošināšanu atbildīga ir persona, kas laiž iekārtu
vai aizsardzības sistēmu Kopienas tirgū. Ražotājs veic pats
vai uztic citiem veikt katras izgatavotās iekārtas pārbaudes saistībā ar
ražojuma sprādziendrošību. Šīs pārbaudes veic ražotāja izraudzītas pilnvarotās
iestādes pārraudzībā. Pilnvarotā iestāde
ir atbildīga par to, lai ražotājs ražošanas gaitā piestiprinātu tās
identifikācijas numuru. ò jauns MODULIS – ATBILSTĪBA
TIPAM, PAMATOJOTIES UZ IEKŠĒJO RAŽOŠANAS KONTROLI UN UZRAUDZĪTU PRODUKTA
TESTĒŠANU 1. Atbilstība tipam,
balstoties uz iekšējo ražošanas kontroli un uzraudzītu produkta testēšanu, ir
atbilstības novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru ražotājs izpilda 2., 3. un
4. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un deklarē uz savu atbildību,
ka attiecīgie produkti atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam
tipam un šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 2. Ražošana Ražotājs veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process un tā uzraudzība nodrošinātu
saražoto produktu atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam
un šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 3. Produkta
pārbaudes Ražotājs vai cita
persona, kura rīkojas ražotāja vārdā, katra atsevišķa izgatavota produkta vienu
vai vairākus konkrētus aspektus pakļauj vienam vai vairākiem testiem, lai
pārliecinātos par atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam
un attiecīgajām šīs direktīvas prasībām. Šīs pārbaudes veic ražotāja
izraudzītas paziņotās struktūras uzraudzībā. Ražotājs uz šīs
paziņotās struktūras atbildību ražošanas procesā uzliek paziņotās struktūras
identifikācijas numuru. 4. Atbilstības zīme
un atbilstības deklarācija 4.1. Ražotājs uzliek
šajā direktīvā prasītās atbilstības zīmes katram atsevišķam produktam, kurš
atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un piemērojamajām šīs
direktīvas prasībām. 4.2. Ražotājs
rakstiski sagatavo produkta modeļa atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu
valsts iestādēm 10 gadus pēc produkta laišanas tirgū. Atbilstības
deklarācijā identificē produkta modeli, kuram tā sagatavota. Atbilstības
deklarācijas kopija pēc pieprasījuma ir pieejama attiecīgajām iestādēm. 5. Pilnvarotais pārstāvis Ražotāja pienākumus,
kas izklāstīti 4. punktā, viņa uzdevumā un atbildībā var pildīt
pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka tie ir precizēti pilnvarā. ê 94/9/EK VII PIELIKUMS MODULIS – RAŽOJUMU
KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA 1. Šajā modulī
ir aplūkota procedūra, ko ievēro ražotājs, kas pilda 2. iedaļā noteiktos
pienākumus, nodrošinot un apliecinot iekārtu atbilstību EK modeļa pārbaudes
sertifikātā norādītajam modelim. Ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis katram ražojumam
nodrošina CE zīmi un sagatavo rakstisku atbilstības deklarāciju. CE zīmei
pievieno tās pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru, kas atbild par
4. iedaļā noteikto uzraudzību. 2. Ražotājs,
veicot iekārtu galīgo pārbaudi un testēšanu, izmanto apstiprinātu kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu atbilstīgi 3. iedaļai, un uz viņu attiecas 4. iedaļā
noteiktā uzraudzība. 3.
Kvalitātes nodrošināšanas sistēma 3.1. Ražotājs
iesniedz pieteikumu iekārtu un aizsardzības sistēmu kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas novērtēšanai pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles. Šajā pieteikumā
ietver: –
visas vajadzīgās
ziņas par paredzamo ražojumu kategoriju; –
kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju; –
apstiprinātā
modeļa tehnisko dokumentāciju un EK modeļa pārbaudes sertifikāta kopiju. 3.2. Piemērojot
kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, katru iekārtu pārbauda un veic attiecīgus
testus, kā noteikts 5. pantā minētajā standartā(-os), vai veic līdzvērtīgus
testus, lai nodrošinātu to atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām.
Visus principus, prasības un noteikumus, ko ievēro ražotājs, sistemātiski un
mērķtiecīgi apkopo rakstisku darbības plānu, procedūru un instrukciju veidā.
Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai ir jārada vienota izpratne
par kvalitātes programmām, plāniem,
rokasgrāmatām un uzskaites datiem. Tajā jo īpaši
atbilstīgi jāaplūko: –
kvalitātes
nodrošināšanas mērķi, kā arī vadības organizatoriskā struktūra, pienākumi un
pilnvaras saistībā ar ražojumu kvalitāti; –
pārbaudes un
testi, ko veiks pēc produkcijas izgatavošanas; –
paņēmieni, ar
kādiem uzrauga kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektivitāti; –
kvalitātes
nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un testēšanas dati,
kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utml. 3.3. Pilnvarotā
iestāde novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst
3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas atbilst šīm prasībām, ja tiek ievērots attiecīgais saskaņotais
standarts. Vismaz viens
revīzijas grupas dalībnieks ir ar pieredzi attiecīgā izstrādājuma tehnoloģijas
novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra paredz arī ražotnes telpu apskati. Lēmumu paziņo
ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes secinājumus un novērtējuma lēmuma
pamatojumu. 3.4. Ražotājs
apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas, un atbilstīgi un efektīvi uzturēt tās darbību. Ražotājs vai viņa
pilnvarotais pārstāvis informē pilnvaroto iestādi, kas apstiprinājusi
kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visiem paredzamiem kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas precizējumiem. Pilnvarotā iestāde
novērtē ierosinātās izmaiņas un lemj par to, vai pēc šo izmaiņu izdarīšanas
kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām atbildīs 3.2. iedaļā minētajām
prasībām, vai arī būs jāveic tās atkārtota novērtēšana. Par savu lēmumu
tai jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes secinājumus un novērtējuma
lēmuma pamatojumu. 4.
Uzraudzība, par kuru atbild paziņotā iestāde 4.1. Uzraudzības
mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs atbilstīgi pilda pienākumus, kas
izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas. 4.2. Ražotājs
nodrošina pilnvarotās iestādes pārstāvjiem pieeju pārbaužu, testēšanas un
noliktavu telpām pārbaudes nolūkā un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo
īpaši: –
kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju; –
tehnisko
dokumentāciju; –
kvalitātes
nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un testēšanas dati,
kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utml. 4.3. Pilnvarotā
iestāde periodiski veic auditus, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur spēkā un
piemēro kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kā arī iesniedz audita ziņojumu
ražotājam. 4.4. Turklāt
pilnvarotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šo
apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde var veikt vai uzticēt citiem veikt
pārbaudes, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas
sistēma atbilstīgi darbojas; tā iesniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un, ja ir veikta pārbaude, - pārbaudes protokolu. 5. Ražotājs vismaz
10 gadus pēc pēdējās iekārtas izgatavošanas glabā valsts iestāžu vajadzībām: –
dokumentāciju, kas
minēta 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā; –
papildinājumus,
kas minēti 3.4. iedaļas otrajā daļā; –
pilnvarotās
iestādes lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā, 4.3.
un 4.4. iedaļā. 6. Katra
pilnvarotā iestāde sniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm attiecīgo informāciju
par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes nodrošinājuma sistēmas apstiprinājumiem. ò jauns MODULIS –
ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ PRODUKTA KVALITĀTES NODROŠINĀŠANU 1. Atbilstība tipam,
pamatojoties uz produkta kvalitātes nodrošināšanu, ir tā atbilstības
novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru ražotājs izpilda 2. un 5. punktā
noteiktos pienākumus un nodrošina un paziņo uz savu atbildību, ka attiecīgie
produkti atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs
direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 2. Ražošana Ražotājs izmanto
apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu galīgā produkta pārbaudei un
attiecīgo produktu testēšanai, kā noteikts 3. punktā, un tas ir pakļauts
uzraudzībai, kā noteikts 4. punktā. 3. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēma 3.1. Ražotājs
iesniedz paša izvēlētajai paziņotajai struktūrai pieteikumu novērtēt attiecīgo
produktu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. Pieteikumā iekļauj: –
ražotāja nosaukumu un
adresi un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, norāda arī šā
pārstāvja vārdu, uzvārdu/nosaukumu un adresi, –
rakstisku paziņojumu, ka
tāds pats pieteikums nav iesniegts citai paziņotajai struktūrai, –
visas vajadzīgās ziņas
par paredzamo produktu kategoriju, –
kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas dokumentāciju un –
apstiprinātā tipa
tehnisko dokumentāciju un ES tipa pārbaudes sertifikāta kopiju. 3.2. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēma garantē produktu atbilstību ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam tipam, un piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. Visi ražotāja
ieviestie principi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jādokumentē
rakstveida darbības plānu, procedūru un norādījumu veidā. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai jārada iespēja vienoti interpretēt
kvalitātes programmas, plānus, rokasgrāmatas un dokumentāciju. Tajā jo īpaši ietver
atbilstīgu aprakstu par: –
mērķi kvalitātes jomā un
organizatoriskā struktūra, vadības personāla pienākumi un viņu pilnvaras
attiecībā uz ražojuma kvalitāti, –
ekspertīzes un pārbaudes,
ko veic pēc ražošanas, –
datiem par kvalitāti,
tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par
attiecīgā personāla kvalifikāciju utt., –
uzraudzības līdzekļiem,
kas ļauj kontrolēt kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektīvu darbību. 3.3. Paziņotā
struktūra novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā
atbilst 3.2. punkta prasībām. Tā pieņem, ka šīm
prasībām atbilst tie kvalitātes nodrošināšanas sistēmas elementi, kas atbilst
attiecīgajām valsts standarta specifikācijām, ar kurām īstenots attiecīgais
piemērojamais standarts un/vai tehniskā specifikācija. Līdztekus pieredzei
kvalitātes nodrošināšanas sistēmās vismaz vienam revīzijas grupas loceklim ir
pieredze attiecīgās produktu jomas un produkcijas tehnoloģijas vērtēšanā un
zināšanas par piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. Revīzijā ietilpst atzinuma
sniegšana par ražotāja telpu apmeklējumu. Revīzijas grupa izskata
3.1. punkta piektajā ievilkumā minēto tehnisko dokumentāciju, lai
pārliecinātos par ražotāja spēju noteikt šīs direktīvas atbilstīgās prasības un
veikt nepieciešamās pārbaudes ar nolūku nodrošināt produkta atbilstību šādām
prasībām. Lēmumu paziņo
ražotājam. Paziņojumā iekļauj revīzijas secinājumus un novērtējuma lēmuma
pamatojumu. 3.4. Ražotājs
apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas, un nodrošināt tās atbilstīgu un efektīvu darbu. 3.5. Ražotājs
informē paziņoto struktūru, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas
sistēmu, par visām paredzētajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pārmaiņām. Paziņotā struktūra
novērtē visas ierosinātās pārmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes
nodrošināšanas sistēma joprojām būs atbilstīga 3.2. punktā minētajām
prasībām vai arī ir vajadzīga pārvērtēšana. Tā savu lēmumu
paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudes secinājumus un novērtējuma
lēmuma pamatojumu. 4. Uzraudzība, par
kuru atbild paziņotā struktūra 4.1. Uzraudzības
mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no
apstiprinātās kvalitātes nodrošinājuma sistēmas. 4.2. Ražotājs
nodrošina paziņotajai struktūrai pieeju ražošanas, pārbaužu, testēšanas un
noliktavu telpām novērtēšanas nolūkos un sniedz tai visu vajadzīgo informāciju,
jo īpaši: –
kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas dokumentāciju, –
datus par kvalitāti,
tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par
attiecīgā personāla kvalifikāciju utt. 4.3. Paziņotā
struktūra periodiski veic revīziju, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un
izmanto kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, un iesniedz ražotājam revīzijas
ziņojumu. 4.4. Turklāt
paziņotās iestādes pārstāvji var ierasties pie ražotāja bez brīdinājuma. Šādu
apmeklējumu laikā paziņotā struktūra vajadzības gadījumā var veikt produktu
testus vai uzdot to veikšanu citiem, lai pārliecinātos, ka kvalitātes
nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Paziņotā iestāde iesniedz ražotājam
ziņojumu par apmeklējumu un, ja ir veikti testi, arī testēšanas ziņojumu. 5. Atbilstības zīme
un atbilstības deklarācija 5.1. Ražotājs uzliek
šīs direktīvā prasīto atbilstības zīmi un uz 3.1. punktā minētās paziņotās
struktūras atbildību arī šīs struktūras identifikācijas numuru katram
atsevišķam produktam, kurš atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam
tipam un piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. 5.2. Ražotājs
rakstiski sagatavo katra produkta modeļa atbilstības deklarāciju un glabā to
pieejamu valsts iestādēm 10 gadus pēc produkta laišanas tirgū. Atbilstības
deklarācijā identificē produkta modeli, kuram tā sagatavota. Atbilstības
deklarācijas kopija pēc pieprasījuma ir pieejama attiecīgajām iestādēm. 6. Ražotājs vismaz
desmit gadus pēc produkta laišanas tirgū glabā pieejamu valsts iestādēm: –
3.1. punktā minēto
dokumentāciju, –
3.5. punktā minētās
apstiprinātās pārmaiņas, –
3.5., 4.3. un
4.4. punktā minētos paziņotās iestādes lēmumus un ziņojumus. 7. Katra paziņotā
struktūra informē to paziņojošās iestādes par izdotajiem vai atsauktajiem
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem un periodiski vai pēc
pieprasījuma dara pieejamu to paziņojošajām iestādēm tādu kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu apstiprinājumu sarakstu, kuri ir noraidīti, kuru darbība
ir apturēta vai citādi ierobežota. Katra paziņotā
struktūra informē pārējās paziņotās struktūras par tiem kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem, kurus tā ir atteikusi, apturējusi vai
anulējusi, un pēc pieprasījuma arī par tiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
apstiprinājumiem, kurus tā ir izdevusi. 8. Pilnvarotais
pārstāvis Ražotāja saistības,
kā noteikts 3.1., 3.5., 5. un 6. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa
atbildību var pildīt pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šīs saistības ir
precizētas pilnvarā. ê 94/9/EK VIII PIELIKUMS MODULIS –
RAŽOŠANAS IEKŠĒJĀ KONTROLE 1. Šajā modulī ir
aplūkota procedūra, ko izmanto ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts
pilnvarotais pārstāvis, kas veic 2. iedaļā noteiktos pienākumus, nodrošinot
un apliecinot iekārtu atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājs vai
viņa Kopienā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis nodrošina katrai iekārtai CE
zīmi un sagatavo rakstisku atbilstības deklarāciju. 2. Ražotājs
sagatavo 3. iedaļā minēto tehnisko dokumentāciju, un viņš vai viņa Kopienā
reģistrēts pilnvarotais pārstāvis nodrošina tās pieejamību attiecīgajām valsts
iestādēm pārbaudes nolūkā vismaz 10 gadus pēc pēdējās iekārtas izgatavošanas. Ja nedz ražotājs,
nedz viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, par tehniskās
dokumentācijas pieejamības nodrošināšanu atbildīga ir persona, kas laiž
iekārtas Kopienas tirgū. 3. Tehniskajai
dokumentācijai jānodrošina iespēja novērtēt iekārtu atbilstību attiecīgajām
direktīvas prasībām. Tajā aplūko ražojuma konstrukciju, ražošanu un
ekspluatāciju, ciktāl tas ir vajadzīgs šādam novērtējumam. Tajā ietver: –
iekārtu vispārēju
aprakstu, –
konceptuāli
projekta un izgatavošanas zīmējumi un detaļu, detaļu bloku, ķēžu u.c.
shēmas, –
aprakstus un
paskaidrojumus, kas vajadzīgi, lai gūtu izpratni par minētajiem rasējumiem un
shēmām, kā arī iekārtu darbību, –
pilnīgi vai daļēji
piemēroto standartu sarakstu un tādu risinājumu aprakstu, kas izraudzīti,
ievērojot direktīvas drošības prasības, ja nav piemēroti minētie standarti, –
veikto
projektēšanas aprēķinu, pārbaužu iznākumiem utt., –
pārbaudes
ziņojumus. 4. Ražotājs vai
viņa pilnvarotais pārstāvis kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā atbilstības
deklarācijas kopiju. 5. Ražotājs veic
visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas gaitā nodrošinātu izgatavojamo
iekārtu atbilstību 2. iedaļā minētajai tehniskajai dokumentācijai un direktīvas
prasībām, kas attiecas uz šīm iekārtām. ò jauns MODULIS –
IEKŠĒJĀ RAŽOŠANAS KONTROLE 1. Iekšējā ražošanas
kontrole ir atbilstības novērtēšanas procedūra, ar kuru ražotājs izpilda 2., 3.
un 4. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un paziņo uz savu
atbildību, ka attiecīgie produkti atbilst šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem
attiecas. 2. Tehniskā
dokumentācija Ražotājs izstrādā
tehnisko dokumentāciju. Dokumentācija dara iespējamu produkta atbilstības
attiecīgajām prasībām novērtēšanu un ietver atbilstīgu apdraudējuma(-u) analīzi
un novērtējumu. Tehniskajā
dokumentācijā norāda piemērojamās prasības, un, ciktāl tas ir nepieciešams
novērtēšanai, tā aptver produkta projektu, ražošanu un lietošanu. Tehniskajā
dokumentācijā ir vismaz šādi elementi: –
produkta vispārīgs
apraksts, –
projekta skices,
ražošanas rasējumi un detaļu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. tml. shēmas, –
apraksti un skaidrojumi,
kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu un produkta darbības izpratnei, –
to pilnībā vai daļēji
piemēroto saskaņoto standartu un/vai citu attiecīgo tehnisko specifikāciju
saraksts, uz kurām ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, un, ja minētie saskaņotie standarti nav piemēroti, to risinājumu
apraksti, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas veselības un drošības
pamatprasībām. Ja saskaņotie standarti tiek piemēroti daļēji, tehniskajā
dokumentācijā norāda piemērotās standartu daļas, –
veikto konstrukcijas
aprēķinu, veikto pārbaužu utt. rezultāti un –
testu ziņojumi. 3. Ražošana Ražotājs veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process un tā uzraudzība nodrošinātu
saražoto produktu atbilstību 2. punktā minētajai tehniskajai
dokumentācijai un šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. 4. Atbilstības zīme
un atbilstības deklarācija 4.1. Ražotājs uzliek
šajā direktīvā prasītās atbilstības zīmes katram atsevišķam produktam, kurš
atbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. 4.2. Ražotājs
rakstiski sastāda produkta modeļa atbilstības deklarāciju un glabā to kopā ar
tehnisko dokumentāciju pieejamu valsts iestādēm 10 gadus pēc produkta
laišanas tirgū. Atbilstības deklarācijā identificē produktu, kam šī deklarācija
ir sagatavota. Atbilstības
deklarācijas kopija pēc pieprasījuma ir pieejama attiecīgajām iestādēm. 5. Pilnvarotais
pārstāvis Ražotāja pienākumus,
kas izklāstīti 4. punktā, viņa uzdevumā un atbildībā var pildīt pilnvarotais
pārstāvis ar noteikumu, ka tie ir precizēti pilnvarā. ê 94/9/EK IX PIELIKUMS MODULIS – VIENĪBAS
VERIFIKĀCIJA 1. 1.Šajā modulī
ir aplūkota procedūra, ko ievēro ražotājs, nodrošinot un apliecinot, ka iekārta
vai aizsardzības sistēma, par kuru izsniegts 2. iedaļā minētais sertifikāts,
atbilst attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājs vai viņa pilnvarotais
pārstāvis Kopienā nodrošina iekārtai vai aizsardzības sistēmai CE zīmi un
sagatavo atbilstības deklarāciju. 2. Pilnvarotā
iestāde pārbauda konkrēto iekārtu vai aizsardzības sistēmu, kā arī veic
vajadzīgos testus saskaņā ar attiecīgo standartu (-iem), kas minēti 5. pantā,
vai līdzvērtīgus testus, lai pārliecinātos par tās atbilstību attiecīgajām
direktīvas prasībām. Pilnvarotā iestāde
piestiprina savu identifikācijas numuru apstiprinātajai iekārtai vai
aizsardzības sistēmai vai uztic šo darbu citiem un sagatavo atbilstības
sertifikātu, pamatojoties uz veiktajiem testiem. 3. Tehniskās
dokumentācijas mērķis ir dot iespēju novērtēt atbilstību šīs direktīvas
prasībām un izprast iekārtas vai aizsardzības sistēmas konstrukciju, ražošanu
un darbību. Dokumentācijā
ietver: –
vispārīgu preces
aprakstu; –
detaļu, mezglu,
strāvas slēgumu u.c. projekta skices un ražošanas rasējumus; –
aprakstus un
paskaidrojumus, kas vajadzīgi, lai gūtu izpratni par minētajiem rasējumiem,
shēmām un iekārtas vai aizsardzības sistēmas darbību; –
to pilnīgi vai
daļēji piemēroto 5. pantā minēto standartu sarakstu un tādu risinājumu
aprakstu, kas izraudzīti, ievērojot direktīvas būtiskās prasības, ja
5. pantā minētie standarti nav piemēroti; –
veikto
projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; –
pārbaudes
ziņojumus. ò jauns MODULIS: ATBILSTĪBA,
PAMATOJOTIES UZ VIENĪBAS VERIFICĒŠANU 1. Atbilstība,
pamatojoties uz vienības verificēšanu, ir atbilstības novērtēšanas procedūra,
ar kuru ražotājs izpilda 2., 3. un 5. punktā noteiktos pienākumus un
nodrošina un paziņo uz savu atbildību, ka attiecīgie produkti, uz kuriem
attiecas 4. punkta noteikumi, atbilst šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem
attiecas. 2. Tehniskā
dokumentācija Ražotājs izstrādā
tehnisko dokumentāciju un dara to pieejamu 4. punktā minētajai paziņotajai
struktūrai. Dokumentācija dara iespējamu produkta atbilstības attiecīgajām
prasībām novērtēšanu un ietver atbilstīgu apdraudējuma(-u) analīzi un
novērtējumu. Tehniskajā dokumentācijā norāda piemērojamās prasības, un, ciktāl
tas ir nepieciešams novērtēšanai, tā aptver produkta projektu, ražošanu un
lietošanu. Tehniskajā dokumentācijā ir vismaz šādi elementi: –
produkta vispārīgs
apraksts, –
projekta skices,
ražošanas rasējumi un detaļu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. tml. shēmas, –
apraksti un skaidrojumi,
kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu un produkta darbības izpratnei, –
to pilnībā vai daļēji
piemēroto saskaņoto standartu un/vai citu attiecīgo tehnisko specifikāciju
saraksts, uz kurām ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, un, ja minētie saskaņotie standarti nav piemēroti, to risinājumu
apraksti, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas veselības un drošības
pamatprasībām. Ja saskaņotie standarti tiek piemēroti daļēji, tehniskajā
dokumentācijā norāda piemērotās standartu daļas, –
veikto konstrukcijas
aprēķinu, veikto pārbaužu utt. rezultāti un –
testu ziņojumi. Ražotājs desmit
gadus pēc produkta laišanas tirgū nodrošina valsts iestādēm pieeju tehniskajai
dokumentācijai. 3. Ražošana Ražotājs veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process un tā uzraudzība nodrošinātu
izgatavotā produkta atbilstību piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. 4. Verificēšana Ražotāja izraudzīta
paziņotā struktūra veic attiecīgās pārbaudes un testus, kas noteikti
attiecīgajos saskaņotajos standartos un/vai tehniskajās specifikācijās, vai
līdzvērtīgus testus, lai pārbaudītu produkta atbilstību piemērojamajām šīs direktīvas
prasībām, vai uztic to veikšanu citiem. Ja nav šāda saskaņotā standarta un/vai
tehniskās specifikācijas, attiecīgā paziņotā struktūra lemj par to, kādi testi
jāveic. Paziņotā struktūra,
pamatojoties uz veiktajām pārbaudēm un testiem, izsniedz atbilstības
sertifikātu un uzliek savu identifikācijas numuru apstiprinātajam izstrādājumam
vai kontrolē tā uzlikšanu. Ražotājs desmit
gadus pēc produkta laišanas tirgū nodrošina valsts iestādēm iespēju pārbaudīt
atbilstības sertifikātus. 5. Atbilstības zīme
un atbilstības deklarācija 5.1. Ražotājs uzliek
šajā direktīvā prasītās atbilstības zīmes un uz 4. punktā minētās
paziņotās struktūras atbildību arī šīs struktūras identifikācijas numuru katram
produktam, kurš atbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. 5.2. Ražotājs
rakstiski sastāda atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu valsts iestādēm
10 gadus pēc produkta laišanas tirgū. Atbilstības deklarācijā identificē
produktu, kam šī deklarācija ir sagatavota. Atbilstības
deklarācijas kopija pēc pieprasījuma ir pieejama attiecīgajām iestādēm. 6. Pilnvarotais
pārstāvis Ražotāja pienākumus,
kā noteikts 2. un 5. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa atbildību var pildīt
pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šīs saistības ir precizētas pilnvarā. ê 94/9/EK (jauns) X PIELIKUMS A.
CE zīme CE atbilstības
zīmi veido sākumburti CE, kuriem ir šāda forma: Samazinot vai
palielinot CE zīmi, ir jāsaglabā iepriekš redzamā zīmējuma proporcijas. CE zīmes
komponentiem jābūt vienāda augstuma, un tā nedrīkst būt mazāks par 5 mm. Šo minimālo
augstumu var neievērot attiecībā uz nelielām iekārtām, aizsardzības sistēmām
vai ierīcēm, kas minētas 1. panta 2. punktā. B.
EK atbilstības deklarācijas saturs EK atbilstības
deklarācijā jābūt šādiem elementiem: –
ražotāja vai viņa
Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja vārds vai pazīšanas zīme un adrese; –
1. panta
2. punktā minētās iekārtas, aizsardzības sistēmas vai ierīces apraksts; –
visi attiecīgie
noteikumi, kuriem atbilst 1. panta 2. punktā minētā iekārta,
aizsardzības sistēma vai ierīce; –
vajadzības
gadījumā, pilnvarotās iestādes nosaukums, identifikācijas numurs un adrese,
kā arī EK modeļa pārbaudes sertifikāta numurs; –
vajadzības
gadījumā, norāde uz harmonizētajiem standartiem; –
vajadzības
gadījumā, izmantotie standarti un tehniskās specifikācijas; –
vajadzības
gadījumā, norādes uz citām piemērotajām Kopienās direktīvām; –
ziņas par
personu, kam ir paraksta tiesības un kura ir tiesīga uzņemties saistības
ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja vietā. XI
PIELIKUMS IESTĀŽU
PILNVAROŠANAS OBLIGĀTIE KRITĒRIJI, KAS DALĪBVALSTĪM JĀIEVĒRO 1. Iestāde, tās
direktors un darbinieki, kas atbild par atbilstības pārbaudēm, nedrīkst būt
1. panta 2. punktā minēto pārbaudāmo iekārtu, aizsardzības sistēmu vai ierīču
projektētāji, ražotāji, piegādātāji vai uzstādītāji, ne arī šo personu
pilnvaroti pārstāvji. Viņi nedrīkst iesaistīties
tieši vai kā pilnvarotie pārstāvji 1. panta 2. punktā minēto iekārtu,
aizsardzības sistēmu vai ierīču projektēšana, izgatavošanā, realizācijā vai
apkopē. Tas neizslēdz tehniskas informācijas apmaiņu starp ražotāju un iestādi. 2. Pilnvarotā
iestāde un tās inspektori veic atbilstības pārbaudes ar visaugstāko
profesionālo godīgumu un tehnisko kompetenci, nepieļaujot nekādu ietekmēšanos,
jo īpaši finansiālu apsvērumu dēļ, kas var iespaidot lēmumu vai pārbaužu
rezultātus, it sevišķi no to personu vai personu
grupu puses, kuras ir ieinteresētas atbilstības pārbaudes iznākumā. 3. Iestādes rīcībā
ir vajadzīgais personāls un materiāli tehniskā bāze, kas ļauj pienācīgi veikt
administratīvos un tehniskos uzdevumus saistībā ar verifikācijas veikšanu; tai
jābūt pieejamām arī iekārtām, kas vajadzīgas īpašu pārbaužu veikšanai. 4. Par inspicēšanu
atbildīgajiem darbiniekiem ir: –
atbilstošu
tehnisko un profesionālo sagatavotību; –
pietiekamai
izpratnei par veicamās testēšanas prasībām un atbilstošai pieredzei tās
veikšanā; –
prasmi sastādīt
sertifikātus, protokolus un ziņojumus, kas ir nepieciešami veikto testu
apstiprināšanai. 5. Pilnvarotā
iestāde garantē inspicēšanas neatkarību. Darbinieku atalgojums nav atkarīgs no
izdarīto pārbaužu skaita vai to rezultātiem. 6. Pilnvarotajai
iestādei jāveic civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, ja to neveic valsts
saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai pati dalībvalsts neuzņemas tiešo atbildību
par testiem. 7. Pilnvarotās
iestādes darbiniekiem ir pienākums saskaņā ar šo direktīvu vai jebkuru
valsts tiesību aktu, kas nosaka tās piemērošanu, glabāt dienesta noslēpumus
attiecībā uz informāciju, ko viņi iegūst, pildot savus uzdevumus (tas
neattiecas uz tās valsts kompetentajām administratīvajām iestādēm, kurā viņi
veic savu darbu). é X PIELIKUMS A daļa Atceltā direktīva un tās secīgais
grozījums
(minēti 42. pantā) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/9/EK (OV L 100, 19.4.1994., 1. lpp.) || || || Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) || tikai 6. panta 3. punkts B daļa Termiņi transponēšanai valsts tiesību
aktos un piemērošanai
(minēti 41. pantā) Direktīva || Termiņš transponēšanai || Piemērošanas datums 94/9/EK || 1995. gada 1. septembris || 1996. gada 1. marts || || _____________ XI PIELIKUMS Atbilstības tabula Direktīva 94/9/EK || Šī direktīva 1. panta 1. punkts || 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts 1. panta 2. punkts || 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts 1. panta 3. punkts, izņemot ceturtajā daļā minēto “Iekārtu grupu un kategoriju” definīciju || 2. panta 1. līdz 9. punkts – || 2. panta 10. līdz 26. punkts 1. panta 3. punkts, izņemot ceturtajā daļā minēto “Iekārtu grupu un kategoriju” definīciju || 16. panta 6. punkts 1. panta 4. punkts || 1. panta 2. punkts 2. pants || 3. pants 3. pants || 4. pants 4. pants || 5. pants 5. panta 1. punkta pirmā daļa || – 5. panta 1. punkta otrā daļa || 12. panta 2. punkts 5. pants, 2. un 3. punkts || – – || 6., 12., 13., 14. un 11. pants – || 12. panta 1. punkts 6. pants || – 7. pants || – 8. panta 1. līdz 6. punkts || 13. panta 1. līdz 6. punkts 8. panta 7. punkts || – – || 14., 15. pants – || 16. panta 1. līdz 5. punkts – || 17., 12., 13., 14. un 39. pants – || 40. panta 1. punkts 9., 12., 13., 14. un 13. pants || – 14. panta 1. punkts || – 14. pants, 2. un 3. punkts || 40. pants, 2. un 3. punkts 15. panta 1. punkts || 41. panta 1. punkts 15. panta 2. punkts || – – || 41. panta 2. punkts – || 42. pants – || 43. pants 16. pants || 44. pants I līdz IX pielikums || I līdz IX pielikums X pielikums || – XI pielikums || – – || X pielikums – || XI pielikums [1] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, COM (2011)
206 galīgā redakcija. [2] COM(2011) 315 galīgā redakcija. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011,
13. lpp.). [4] OV C 77, 28.3.2002. [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] OV L 100, 19.4.1994.,
1. lpp. [7] OV L 218, 13.8.2008.,
30. lpp. [8] OV L 218, 13.8.2008.,
82. lpp. [9] OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp. [10] OV L 109, 26. 4. 1983., 8. lpp. Direktīvā jaunākie
grozījumi izdarīti ar Direktīvu 88/182/EEK (OV L 81, 26.3.1988.,
75. lpp.). [11] OV L 220, 30.8.1993., 23. lpp. [12] OV L 24, 31.1.1976., 1. lpp. 45. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti
ar Direktīvu 90/487/EEK (OV L 270, 2.10.1990., 23. lpp.). [13] OV L 59, 2.3.1982, 10. lpp. [14] OV L […], [datums],
[…]. lpp. [15] OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp. [16] Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada
28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru
īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.). [17] OV L 43, 20. 2. 1979., 20. lpp. Direktīvā jaunākie
grozījumi izdarīti ar Direktīvu 90/487/EEK (OV L 270, 2.10.1990.,
23. lpp.).