3.4.2012 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
CE 99/112 |
Ceturtdiena, 2010. gada 25. novembris
Konkurences noteikumi horizontālajā sadarbībā
P7_TA(2010)0447
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūcija par konkurences noteikumu pārskatīšanu attiecībā uz horizontālo sadarbību
2012/C 99 E/20
Eiropas Parlaments,
— |
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 101. panta 1. un 3. punktu, 103. panta 1. punktu un 105. panta 3. punktu, |
— |
ņemot vērā Padomes 1971. gada 20. decembra Regulu (EEK) Nr. 2821/71 par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz līgumu, lēmumu un saskaņotas darbības kategorijām (1), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2000. gada 29. novembra Regulu (EK) Nr. 2658/2000 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu specializācijas līgumu kategorijām (2) (grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz specializācijas līgumiem), |
— |
ņemot vērā Komisijas 2000. gada 29. novembra Regulu (EK) Nr. 2659/2000 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu pētniecības un attīstības līgumiem (3) (grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz pētniecības un attīstības līgumiem), |
— |
ņemot vērā projektu Komisijas regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu specializācijas līgumu kategorijām (jaunā grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz specializācijas līgumiem), kura 2010. gada 4. maijā apspriešanas nolūkā publicēta Komisijas tīmekļa vietnē, |
— |
ņemot vērā projektu Komisijas regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu pētniecības un attīstības līgumu kategorijām (jaunā grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz pētniecības un attīstības līgumiem), kura 2010. gada 4. maijā apspriešanas nolūkā publicēta Komisijas tīmekļa vietnē, |
— |
ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pamatnostādnes par Līguma 81. panta piemērošanu horizontālās sadarbības līgumiem” (4) (turpmāk — horizontālās pamatnostādnes), |
— |
ņemot vērā projektu Komisijas ieteikumam “Pamatnostādnes par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu horizontālās sadarbības līgumiem” (turpmāk — jauno horizontālās sadarbības pamatnostādņu projekts), kurš 2010. gada 4. maijā apspriešanas nolūkā publicēts Komisijas tīmekļa vietnē, |
— |
ņemot vērā ieguldījumu, ko Komisijai sabiedriskās apspriešanas laikā nosūtījušas dažādās ieinteresētās personas un kas publicēts Komisijas tīmekļa vietnē, |
— |
ņemot vērā 2010. gada 6. jūlijā notikušās komisāra J. Almunia debates ar Ekonomikas un monetārās komitejas locekļiem, |
— |
ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku (5), |
— |
ņemot vērā 2010. gada 28. septembra jautājumu Komisijai par konkurences noteikumu pārskatīšanu attiecībā uz horizontālo sadarbību (O-0131/2010 – B7-0565/2010), |
— |
ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
A. |
tā kā gan grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz specializācijas līgumiem, gan grupveida atbrīvojumu regula attiecībā uz pētniecības un attīstības līgumiem zaudēs spēku 2010. gada 31. decembrī; tā kā Komisija ir sākusi abu regulu un ar tām saistīto pamatnostādņu pārskatīšanas procesu; |
B. |
tā kā kopš abu regulu un horizontālo pamatnostādņu pieņemšanas notikušas būtiskas izmaiņas tiesību aktos, it īpaši modernizācijas pasākumu kopuma pieņemšana 2003. gadā, ar ko tika ieviests līgumos iesaistījušos uzņēmumu pašnovērtēšanas noteikums; |
C. |
tā kā Komisija pēdējos gados ir guvusi pieredzi šo noteikumu piemērošanā un pašlaik, gaidot kodifikāciju, ir spēkā jauns noteikumu kopums, kas izriet no Komisijas un Tiesas prakses; |
D. |
tā kā laba prakse ir arī mācīšanās no dalībvalstu un citu valstu konkurences iestāžu pieredzes; tā kā, ņemot vērā to, ka daudzus līgumus un prakses regulē vairākas juridiskās sistēmas konkurences jomā, ir ieteicams, it īpaši pašreizējās ekonomikas krīzes kontekstā, censties pasaules līmenī vienoties par konverģentiem konkurences noteikumiem, |
1. |
atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atklājusi divas dažādas sabiedriskās apspriešanās par horizontālās sadarbības līgumiem piemērojamo konkurences noteikumu pārskatīšanu; uzsver, cik svarīgi ir lēmumu pieņemšanas procesā pēc iespējas vairāk uzklausīt un ņemt vērā ieinteresēto personu viedokli, lai sasniegtu reālistisku un līdzsvarotu regulatīvo satvaru; |
2. |
aicina Komisiju pārskatīšanas procedūras beigās skaidri izklāstīt to, kā tā ir ņēmusi vērā ieinteresēto personu ieguldījumu; |
3. |
atzinīgi vērtē to, ka Komisija jau agrīnā posmā ir nosūtījusi Parlamentam minēto noteikumu projektu; mudina Komisiju turpināt aktīvi un atklātuma garā sadarboties ar Parlamentu; atzinīgi vērtē komisāra J. Almunia pieejamību šo noteikumu projekta apspriešanai ar Ekonomikas un monetārās komitejas locekļiem; |
4. |
atgādina juridiskās noteiktības nozīmīgumu; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir sagatavojusi “Biežāk uzdotos jautājumus” otrajai sabiedriskajai apspriedei, lai izceltu noteikumu projektā ierosinātās svarīgākās izmaiņas; aicina Komisiju pēc jaunā galīgā regulatīvā satvara pieņemšanas sagatavot kopsavilkuma piezīmi un jaunus “Biežāk uzdotos jautājumus”, lai galīgo satvaru sīkāk skaidrotu tirgus dalībniekiem; |
5. |
uzsver to, cik abām grupveida atbrīvojumu regulām horizontālās sadarbības jomā ir liela nozīme šo regulu darbības jomā ietilpstošo līgumu analizē; |
6. |
norāda, ka, lai gan pieeja, kas balstās uz drošuma telpas noteikšanu, pamatojoties uz tirgus daļām, nav nevainojama, tā atspoguļo ekonomisko realitāti un ir diezgan viegli saprotama un piemērojama; piekrīt, ka horizontālie līgumi parasti rada lielākas bažas saistībā ar konkurenci nekā vertikālie līgumi, un tādēļ saprot, ka Komisija saglabā ierobežojošāku pieeju attiecībā uz tirgus daļas sliekšņa noteikšanu horizontāliem līgumiem; |
7. |
tomēr atzīmē, ka vairākums horizontālās sadarbības līgumu neietilpst šo abu grupveida atbrīvojumu regulu darbības jomā; prasa Komisijai analizēt to, vai ieinteresētās personas un efektīvas konkurences saglabāšanas mērķis gūtu labumu no jaunu specifisku grupveida atbrīvojumu regulu ieviešanas nolūkā aptvert īpašus horizontālo līgumu veidus, kas neattiecas uz pētniecību un attīstību vai specializāciju; ja secinājums izrādītos pozitīvs, aicina Komisiju pēc apspriešanās ar Parlamentu censties iegūt atbilstīgu Padomes piekrišanu, lai pieņemtu regulas par šiem jaunajiem grupveida atbrīvojumu veidiem; |
8. |
uzskata, ka horizontālās pamatnostādnes uzņēmumiem ir noderīgs analīzes un pašnovērtēšanas instruments, kas ietver sarežģītu ekonomisko pieeju, kura ļauj noteikt, vai attiecīgais horizontālās sadarbības līgums pārkāpj LESD 101. panta 1. punktu vai ne; |
9. |
tādēļ atzinīgi vērtē to, ka jaunās horizontālās pamatnostādnes atspoguļo nepieciešamību pēc pašnovērtēšanas, kas ieviesta ar Regulu (EK) Nr. 1/2003, un paredz skaidrus norādījumus attiecībā uz sarežģītiem vienošanās pasākumiem, tādiem kā kopuzņēmumi un līgumi, kuri aptver vairāk nekā vienu sadarbības veidu; uzskata, ka šādai pieejai tomēr nevajadzētu novest pie sarežģītāka regulatīvā satvara; |
10. |
šajā kontekstā atgādina labāka likumdošanas procesa principu, kura mērķis ir uzlabot tiesību aktu un regulējuma sagatavošanas kvalitāti, it īpaši izmantojot skaidru un precīzu valodu; tādēļ atbalsta ļoti skaidras un lasītājam viegli saprotamas pamatnostādnes, tostarp attiecīgos gadījumos konkrētākus piemērus, kā to prasījušas vairākas ieinteresētās personas; |
11. |
atzinīgi vērtē jauno nodaļu par informācijas apmaiņu jauno horizontālās sadarbības pamatnostādņu projektā; norāda, ka tas ir jutīgs konkurentu attiecību jautājums un ka uzņēmumiem ir svarīgi spēt noteikt, kādā informācijā var dalīties, neierobežojot konkurenci, it īpaši pašreizējā līgumu pašnovērtēšanas kontekstā; |
12. |
atzinīgi vērtē to, ka jauno horizontālo pamatnostādņu projektā ir pārskatīta standartizācijas nodaļa un atvēlēta vieta vides aspektiem; atgādina acīmredzamos ieguvumus no pārredzama standartu noteikšanas procesa; tādēļ atzinīgi vērtē noteikumus, kuru mērķis ir novērst raksturīgo neskaidrību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām šajā kontekstā un komercnoteikumiem, kas tiktu pieņemti to licencēšanai; uzskata, ka ir ļoti svarīgi novērst strīdus pēc tam, kad standarti jau ir pieņemti; |
13. |
uzsver, cik svarīgi ir ievērot intelektuālā īpašuma tiesības, kas sniedz izšķirošu ieguldījumu inovācijās; atgādina, ka inovētspēja ir viens no pamatelementiem ekonomikas konkurētspējas nodrošināšanā un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; atbalsta intelektuālā īpašuma tiesību jebkāda veida ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, cita starpā izmantojot konkurences tiesību aktus; |
14. |
tomēr uzskata, ka šis jautājums ir jāapsver saistībā ar plašāku un pilnīgāku regulatīvo satvaru un ne tikai konkurences politikas kontekstā; uzsver, ka šī jauno horizontālo pamatnostādņu projekta nodaļa būtu jāuzskata par daļu no integrēta regulatīvā satvara intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai; |
15. |
piekrīt Komisijai, ka visā pusēm, kas paraksta pētniecības un attīstības līgumu, pirms tam jāatklāj visas savas intelektuālā īpašuma tiesības, pat tās, kas vēl ir apspriešanas procesā, ciktāl tās pārējām līguma parakstītājpusēm ir būtiskas saistībā ar līguma rezultātu izmantošanu; |
16. |
uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
(1) OV L 285, 29.12.1971., 46. lpp.
(2) OV L 304, 5.12.2000., 3. lpp.
(3) OV L 304, 5.12.2000., 7. lpp.
(4) OV C 3, 6.1.2001., 2. lpp.
(5) Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0050.