Komisijas ziņojums - Humanitārās palīdzības ģenerāldirektorāts (ECHO) - 2006. gada ziņojums [SEC(2007) 1227] /* COM/2007/0555 galīgā redakcija */
[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, xxx COM(2007) yyy galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Humanitārās palīdzības ģenerāldirektorāts – (ECHO) 2006. gada ziņojums [SEC(2007) 1227] SATURS 1. IEVADS 3 2. POLITIKAS VISPāRīGIE ASPEKTI 4 3. VISPāRēJS ECHO ģENERāLDIREKTORāTA 2006. GADA HUMANITāRO PASāKUMU PāRSKATS 5 3.1. Galvenie pasākumi un līdzekļu piešķiršana 5 3.2. Galvenās intervences 2006. gadā pa reģioniem 7 3.3. Salīdzinošā analīze 8 3.4 Nozaru finansējums 9 3.5. Sagatavotības katastrofām pasākumi (ieskaitot DIPECHO ) 9 3.6. Neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste ( LRRD ) 10 3.7. Galvenie sadarbības partneri humanitārajos pasākumos 11 4. ATTIECīBAS AR CITāM ES IESTāDēM, DALīBVALSTīM, NOZīMīGāKAJIEM HUMANITāRāS SADARBīBAS PARTNERIEM UN ZIEDOTāJIEM āRPUS ES 11 5. CITI PASāKUMI 11 6. SECINāJUMS 12 Pielikums: Sīks pārskats par katru valsti attiecībā uz humanitārajiem pasākumiem, attiecībām ar partneriem, novērtējuma rezultātiem, finanšu tabulām un statistiku [SEC(2007) 1227]. IEVADS ECHO ĢD ir Eiropas Komisijas dienests, kas ir atbildīgs par humanitārās palīdzības sniegšanu konfliktu vai katastrofu (gan dabisku, gan cilvēku radītu) upuriem trešās valstīs. Tā uzdevumos ietilpst dzīvības glābšana un saglabāšana, ciešanu samazināšana vai novēršana un humanitārām krīzēm pakļautu iedzīvotāju integritātes un cieņas saglabāšana, kā tas ir aprakstīts Padomes Regulā Nr. 1257/96. ECHO ĢD atbalsta humanitārās palīdzības pasākumus saskaņā ar starptautiski pieņemtiem humanitāriem principiem neitrālā, objektīvā un nediskriminējošā veidā, ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības, un aizsargā humanitāro telpu un principus, kuri arvien biežāk tiek apdraudēti. Labākais veids, kā ECHO ĢD var saglabāt „humanitāro telpu”, ir turpināt ievērot Labas humanitārās finansēšanas principus, saglabāt palīdzības augsto kvalitāti un turpināt pārredzamu dialogu ar citām vadošajām organizācijām . Dienesta pieņemtos lēmumus un darbības nosaka vienīgi humanitāro vajadzību apzināšana, un tas nevadās no citiem politiskiem apsvērumiem kā vien Eiropas Savienības solidaritātes izrādīšana cilvēkiem nelaimē. Atbalsts ir domāts, lai tiešā veidā palīdzētu tiem, kurus ir skārušas ciešanas, neatkarīgi no rases, reliģijas vai politiskās pārliecības. ECHO ĢD pats neīsteno atbalsta programmas. Tas ir ziedotājs un veic savu uzdevumu finansējot Kopienas humanitāros pasākumus, ko veic sadarbības partneri, kas ir parakstījuši Partnerības pamatnolīgumu ( FPA ), piemēram, NVO un starptautiskās organizācijas (Sarkanā Krusta struktūras), vai Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu ( FAFA ) attiecībā uz ANO aģentūrām (galvenokārt UNICEF , UNHCR un WFP [1]). ECHO ĢD uzdevums ir nodrošināt, ka preces un pakalpojumi ātri nokļūst krīzes zonās ar minēto partneru palīdzību. Atbalsta sniegšanas ātrumu uzlabo īpašie noteikumi Finanšu regulā un to īstenošanas pasākumi, kuros liela nozīme ir partnerības jēdzienam kā ilgtermiņa attiecību pamatam. Šis strukturālais regulējums ļauj ECHO ĢD izmantot tehniskos palīgus (ECHO eksperti), tādējādi nodrošinot sabiedrības neaizsargātāko slāņu identifikāciju, vajadzību precīzu novērtēšanu, piemērotāko partneru ātru atrašanu un vajadzību apmierināšanas projektu izstrādāšanu, ko papildina partneru un projektu progresa novērošana uz vietas, lai nodrošinātu pietiekamas garantijas labas finanšu vadības atbalstam. Sniegtais atbalsts ir paredzēts, lai kopā ar citiem atbalsta instrumentiem atvieglotu iedzīvotājiem iespēju atkal pašiem uzsākt savu pamatvajadzību apmierināšanu, kad un kur vien tas būtu iespējams, tādējādi ECHO ĢD finansējuma pārtraukšana notiktu jau labos apstākļos. Šajā sakarībā ECHO ĢD ir aktīvi iesaistījies Neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes „LRRD” stratēģijas īstenošanā un sadarbības attīstīšanā ar citiem Komisijas dienestiem vai citiem ziedotājiem. Pamatojoties uz savu pieredzi reaģēšanā uz katastrofām, ECHO ĢD darbojas arī katastrofu sagatavotības veicināšanas jomā, lai samazinātu cilvēku neaizsargātību un pakļautību riskiem un katastrofām, kā arī lai samazinātu šādu katastrofu ekonomiskās izmaksas. Visbeidzot, lai palielinātu uzdevumu izpildes efektivitāti, ECHO ĢD piemērotos un nepieciešamos gadījumos var atbalstīt savu projektus īstenojošo partneru kapacitātes palielināšanas pasākumus. Šajā ziņojumā ir apkopotas ECHO ĢD galvenās darbības 2006. gadā. Pielikumā ir sniegts ECHO ĢD 2006. gada darbību sīks izklāsts, ieskaitot humanitāro pasākumu pārskatu pa atsevišķām valstīm un statistiku. POLITIKAS VISPāRīGIE ASPEKTI Kopumā pēdējās pāris desmitgadēs dabas katastrofu spēks un skaits ir palielinājies , tāpat kā ir palielinājies arī katastrofu skarto cilvēku skaits, turklāt visvairāk cietušie ir tieši visnabadzīgākie. Saskaņā ar prognozēm šī nosliece nākotnē, visticamāk, vēl palielināsies. Savukārt konfliktu skaits nav ievērojami mainījies, tomēr pašreizējiem konfliktiem ir tendence ieilgt un to graujošā ietekme kļūst aizvien lielāka, neskatoties uz to, ka pēdējos gados ir samazinājies bēgļu skaits. Personu, kas pārvietotas savā valstī, skaits ir stabils, tomēr tas vēl joprojām pārsniedz 25 miljonus[2]. Politikas līmenī ECHO ĢD ir izrādījis vairākas iniciatīvas, lai ņemtu vērā faktu, ka starptautiskā situācija, kādā tiek sniegta humanitārā palīdzība, ievērojami mainās ne tikai katastrofu rakstura, biežuma un intensitātes ziņā, bet arī ģeopolitiskās situācijas ziņā. Ir parādījušies jauni dalībnieki , piemēram, netradicionālie ziedotāji, tostarp uzņēmumi vai valstis, kas līdz šim nav aktīvi darbojušies humanitārās palīdzības jomā. Atsevišķos gadījumos nozīmīga loma ir bijusi arī dalībvalstu civilās aizsardzības un militārajiem spēkiem, un tie ir jāņem vērā, īstenojot daudzus humanitāros pasākumus. Kaut arī uz daudziem šīs politikas aspektiem attiecas „Labas humanitārās palīdzības” iniciatīva ( Good Humanitarian Donorship Initiative ), šī iniciatīva vēl nekad nav tikusi apstiprināta ES līmenī. Lai aizsteigtos priekšā un piemērotos šiem mainīgajiem apstākļiem, ECHO ĢD izstrādā metodes civilās aizsardzības mehānismu sadarbības uzlabošanai, kā arī civilās un militārās sadarbības uzlabošanai. Par humanitāro palīdzību atbildīgais komisārs deva uzdevumu ECHO ĢD izrādīt īpašu politisko iniciatīvu un, izmantojot Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, panākt ES vienotību jautājumā par humanitārās rīcības principiem un labāko praksi nolūkā stiprināt atsevišķu ES politikas virzienu efektivitāti, lietderību un koordināciju šajā jomā. Lai uzlabotu Komisijas reaģēšanas spējas katastrofu gadījumā, ņemot vērā ES stratēģiju tās reaģēšanas spēju stiprināšanai katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs (COM (2005) 153), ECHO ĢD ir ierosinājis palielināt uz vietas darbojošos ģenerāldirektorāta ekspertu skaitu, ieskaitot tos ekspertus, kuri ir speciāli apmācīti un ar pieredzi vajadzību ātrai novērtēšanai un kurus katastrofas gadījumos iespējams nekavējoties izmantot. Šis ierosinājums, ko papildina turpmāka ECHO ĢD operatīvo un līgumslēgšanas procedūru stiprināšana, ir uzlabojis spējas sniegt humanitāro palīdzību caur ECHO ĢD sadarbības partneriem, tostarp NVO, starptautiskajām organizācijām un ANO ietvaros dibinātajām organizācijām, un saīsinājis palīdzības sniegšanas laiku. Tādējādi šis dienests var sniegt ievērojamu ieguldījumu, lai attīstītu ES reaģēšanas spējas katastrofu un krīžu gadījumos, kas, ņemot vērā cunami paziņojumus, Barnjē ( Barnier ) ziņojumu un citus saistītos dokumentus, arvien vairāk kļūst par politisku prioritāti. 2006. gads ir noslēdzošais pēdējā finanšu plānā laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam. Minētajā finanšu plānā humanitārās palīdzības budžeta apjoms bija gandrīz nemainīgi minimāls, sākot no 471 miljona euro 2000. gadā līdz 496 miljoniem euro 2006. gadā. Šis minimālais apjoms nozīmēja, ka ECHO ĢD katru gadu bija jāmeklē papildlīdzekļi, lielākoties no Ārkārtas palīdzības rezerves līdzekļiem, kas visupirms un galvenokārt ir paredzēti humanitārās palīdzības sniegšanai. Saskaņā ar jauno finanšu plānu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam visas humanitāra rakstura darbības būs apvienotas vienā rīcības instrumentā. Ņemot vērā pārtikas palīdzības un palīdzības personām, kas zaudējušas saikni ar dzimto zemi, pievienošanu, humanitārās palīdzības budžets 2007. gadam būs 732 miljoni euro (salīdzinot ar 710 miljoniem euro 2006. gadā), kas katru gadu pieaugs par noteiktu 3% likmi. VISPāRēJS ECHO ģENERāLDIREKTORāTA 2006. GADA HUMANITāRO PASāKUMU PāRSKATS Galvenie pasākumi un līdzekļu piešķiršana Humanitārās palīdzības jomā 2006. gads bija īpaši problēmām bagāts, ņemot vērā krīzi Libānā, kā arī lielo dabas katastrofu skaitu papildu jau esošajām humanitārajām krīzēm. Gads sākās ar sausuma vilni Āfrikas Ragā, Dienvidāfrikā un Afganistānā, 2005. gada Nigērijas pārtikas krīzes nelabvēlīgajām sekām un 27. maija zemestrīci Javā (Indonēzijā), kas bez pajumtes atstāja vairāk nekā vienu miljonu cilvēku. Komisijai bija vienlaikus jānodarbojas ar humanitārās situācijas pasliktināšanos Sudānā, krīzes saasināšanos Rietumkrastā un Gazas sektorā un pastāvīgo nepieciešamību pēc humanitārās palīdzības Kongo Demokrātiskajā Republikā, Čečenijā un Kolumbijā, kas ir tikai dažas no visdramatiskākajām humanitārajām situācijām. Īsā, bet ārkārtīgi sarežģītā krīze Libānā 2006. gada jūlijā un augustā prasīja daudzpusīgu Eiropas Komisijas reakciju, kurā humanitārās palīdzības ātrai piegādei bija ļoti nozīmīga loma. Humanitārās situācijas pasliktināšanās dēļ ECHO ĢD 2006. gadā bija spiests trīs reizes vērsties pie Komisijas Ārkārtas palīdzības rezerves, proti, Sudānas (Darfūra), Libānas, kā arī Rietumkrasta un Gazas sektora gadījumā, kopumā pēc 140 miljoniem euro[3]. Šie notikumi nozīmīgi ietekmēja ECHO ĢD, jo sākotnēji piešķirtā 496 miljonu euro (noapaļojot) budžeta vietā tam bija jāpārvalda budžets ar kopējo apjomu 671 miljons euro. ECHO ĢD reakcija uz humanitārajām krīzēm 2006. gadā atspoguļojas 90 lēmumos par finansējuma piešķiršanu. Saistību apropriāciju īstenošana bija 100 %. ĀKK valstis bija vislielākie palīdzības saņēmēji (322 miljoni euro – 48%), nākamie bija Austrumeiropa, jaunās neatkarīgās valstis, Tuvie Austrumi un Vidusjūras valstis (177,9 miljoni euro – 27%), kā arī Āzija un Latīņamerika (105,5 miljoni euro – 16%). Tabula parāda 2006. gada humanitārās palīdzības lēmumu ģeogrāfisko sadalījumu (summas norādītas miljonos euro): Pozīcija/Reģions | Summas | % | A/1: Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis | 322.060.000 | 48% | Āfrikas Rags | 161.050.000 | Lielie ezeri | 84.050.000 | Rietumāfrika | 56.150.000 | Karību jūras un Klusā okeāna valstis | 1.610.000 | Dienvidāfrika | 19.200.000 | A/2: Austrumeiropa, jaunās neatkarīgās valstis, Tuvie Austrumi, Vidusjūras valstis | 177.900.000 | 27% | JNV (Čečenija, Kaukāza valstis, Tadžikistāna,…) | 33.000.000 | Tuvie Austrumi | 134.000.000 | Vidusjūras valstis | 10.900.000 | A/3: Āzija, Latīņamerika | 105.491.305 | 16% | Āzija | 86.891.305 | Latīņamerika | 18.600.000 | 0/1: Nozaru finansējums + dotācijas | 20.500.000 | 3% | Tehniskā palīdzība (eksperti & avansu konti) | 19.000.000 | 3% | Dipecho – Sagatavotība katastrofām | 19.050.000 | 3% | Atbalsta izdevumi & ienākumu pārdales līdzekļu izmantošana | 7.005.627 | 1% | KOPĀ 2006. gadā | 671.006.932 | 100% | [pic] ECHO ĢD reakcija uz humanitārajiem ārkārtas gadījumiem notika saskaņā ar humanitārās palīdzības vajadzību izmaiņām pasaulē 2006. gadā, kā to atspoguļo ĢD līdzekļu reģionālā sadalījuma grafiks, jo īpaši pievēršot uzmanību „aizmirstajām krīzēm”. Lai nodrošinātu, ka ECHO ĢD darbības būtu pamatotas ar vajadzībām, ECHO ĢD rīcības programmas pamatā ir pasaules vajadzību novērtējuma metodoloģija. Tā paredz vispārēju valstu novērtējumu, kurā situācija vairāk nekā 140 jaunattīstības valstīs salīdzināta, pamatojoties uz kritērijiem (cilvēku attīstība, cilvēku nabadzība, dabas katastrofu risks, konflikti, bēgļi, valstī pārvietotās personas, nepietiekams uzturs un mirstība bērnu vidū, kas jaunāki par 5 gadiem, un citu ziedotāju devums). Šī metodoloģija 2006. gadā ir uzlabota, sadalot to divos rādītājos: neaizsargātības rādītājs un krīžu rādītājs. ECHO ĢD minētā stratēģija turpina pievērst uzmanību aizmirstajām krīzēm . Tas attiecas uz situācijām, kurās vajadzībām pēc lielas humanitārās palīdzības ziedotāji un masu informācijas līdzekļi pievērš mazu vērību, kas atspoguļojas saņemtās palīdzības apjomā. ECHO ĢD analīze un metodoloģija aizmirsto krīžu noteikšanai pamatojas gan uz kvantitātes datiem (masu informācijas līdzekļu neesamība vai neliels ziedotāju atbalsts apvienojumā ar augstu vajadzību līmeni), gan uz kvalitātes faktoriem (situācijas novērtējums uz vietas, ko veic ECHO ĢD eksperti un ierēdņi). 2006. gadā noteiktās aizmirstās krīzes: Čečenija, Mjanma, Sahravi bēgļi (Alžīrija), Nepāla un mazākā mērā Indija attiecībā uz krīzi Kašmirā. Šo krīžu risināšanas atbalstam gada laikā tika piešķirti 65,7 miljoni euro, tas ir 14 % no 489,5 miljoniem euro, kas kopumā bija iedalīti saskaņā ar budžeta 23 02. nodaļu un EAF. Ar pasaules vajadzību novērtējuma un aizmirsto krīžu novērtējuma rezultātiem var iepazīties Eiropas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/comm/echo/information/strategy/index_en.htm . Galvenās intervences 2006. gadā pa reģioniem[4] Šo intervenču sīkāks apraksts ir pieejams pielikuma I iedaļā. Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis (ĀKK valstis) 2006. gadā ECHO ĢD piešķīra ĀKK valstīm 322 miljonus euro. Visnozīmīgākās operācijas bija: - Sudāna – sakarā ar situācijas pasliktināšanos Darfūrā budžeta līdzekļu asignējums palielinājās no 40 miljoniem euro līdz 97 miljoniem euro, turklāt vēl 17 miljoni euro tika piešķirti Čadai reaģēšanai uz Sudānas iedzīvotāju pārvietošanās sekām; - Ziemeļu Uganda pārcieš tās bruņotā konflikta divdesmito gadu. Valdība cīnās ar Svēto pretošanās armiju ( Lord's Resistance Army – LRA ) valsts ziemeļu rajonos. 2006. gadā piešķirtie 19 miljoni euro bija paredzēti, lai nodrošinātu ūdensapgādi un sanitāros apstākļus, veselības aprūpi un pārtiku, iztikas un pārtikas drošību, aizsardzību un citus iztikas līdzekļus, kas nav pārtika; - Burundi – 17 miljoni euro tika izlietoti neaizsargāto iedzīvotāju labā, apgādājot ar medikamentiem veselības aizsardzības centrus un valsts slimnīcas. Cīņai pret holēru iedzīvotāji tika nodrošināti ar dzeramo ūdeni un īpašiem aprūpes centriem, kā arī izglītoti attiecībā uz higiēnas jautājumiem. Turklāt iedzīvotāji varēja baudīt aizsardzības pasākumu priekšrocības; - Kongo Demokrātiskā Republika – kopumā 50 miljonu euro finansējums tika izlietots, lai apmierinātu visneaizsargātāko iedzīvotāju veselības, pārtikas un pajumtes pamatvajadzības vismazāk attīstītajos apvidos (austrumu reģioni), kā arī lai nodrošinātu humanitāro gaisa transportu; - Libērija – 19,8 miljoni euro tika izlietoti, lai turpinātu atbalstīt bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanos un iedzīves atjaunošanu viņu izcelsmes vietā, finansējot palīdzības sūtījumus, transportu un vispārīgos atbalsta pasākumus, tostarp aizsardzību. Vidusjūras valstis un Tuvie Austrumi Ņemot vērā spriedzes pieaugumu okupētajās palestīniešu teritorijās un šo teritoriju neaizsargāto iedzīvotāju, kā arī palestīniešu bēgļu Jordānijā, Libānā un Sīrijā humanitārās vajadzības, bija nepieciešams palielināt sākotnējo budžetu no 34 miljoniem euro līdz 84 miljoniem euro, jo īpaši lai reaģētu uz pieaugošajām vajadzībām šādās nozarēs: pārtika, veselība, ūdens apgāde un sanitārie apstākļi, ārkārtas nodarbinātība un aizsardzība. Turklāt vienu mēnesi ilgušā karā starp Izraēlu un Hezbollah gāja bojā, tika ievainoti vai bija spiesti pārvietoties Libānas iedzīvotāji, lai reaģētu uz šiem notikumiem, ECHO ĢD mobilizēja 50 miljonus euro ārkārtas medicīniskajai palīdzībai, pārtikas un citu ar pārtiku nesaistītu priekšmetu ārkārtas piegādei, ūdens apgādei, sanitārajiem apstākļiem un pagaidu mītnēm. Pēc karadarbības pārtraukšanas ECHO ĢD pievērsās pārējām ārkārtas vajadzībām un nelielā apjomā arī rehabilitācijai. Āzija 2006. gadā ECHO ĢD mobilizēja 15,7 miljonus euro, lai turpinātu palīdzību Birmas bēgļiem Taizemes un Birmas pierobežā un visneaizsargātāko iedzīvotāju grupām, kuras skar ieilgusī krīze Birmā. Līdzekļi tika piešķirti arī aizsardzības uzlabošanai Birmas ziemeļos musulmaņu iedzīvotājiem bez valsts piederības. 22,5 miljonu euro budžets tika piešķirts savā dzīvesvietā atgriezušos personu, valsts iekšienē pārvietoto personu un neaizsargāto iedzīvotāju grupu, kurus skāris konflikts un sausums Afganistānā, reintegrācijas atbalstam un Afganistānas bēgļu aizsardzībai un atbalstam Pakistānā un Irānā. Latīņamerika Galvenā intervence notika Kolumbijā , kur ieilgušā konflikta skartajiem iedzīvotājiem tika piešķirti 12 miljoni euro. ECHO ĢD intervences galvenais mērķis bija sniegt palīdzību ūdens apgādes un sanitāro apstākļu, mājokļu, pārtikas, izglītības u.tml. nodrošināšanai, īpašu uzmanību pievēršot Kolumbijas trauslās aizsardzības jomas stiprināšanai. Salīdzinošā analīze Finansējuma piešķiršanas lēmumu ģeogrāfiskā sadalījuma laikposmā no 2001. gada līdz 2006. gadam salīdzinošā analīze, kas atspoguļota zemāk esošajā diagrammā, parāda, ka ĀKK valstīm piešķirtā finansējuma daļa, kas iepriekšējos gados nepārtraukti palielinājās, 2005. gadā ievērojami samazinājās, jo līdzekļi lielā apjomā tika novirzīti Āzijai divu šī reģiona nozīmīgāko krīžu risināšanai, proti, cunami un zemestrīce Kašmirā. 2006. gadā ĀKK valstu finansējuma daļa atkal pieauga un bija aptuveni puse no visa budžeta, tādējādi ieņemot pirmo vietu starp pārējiem. Pārskatot šo piecu gadu plānu, jānorāda, ka dažādiem reģioniem un pasaules daļām piešķirtā finansējuma apjoms ir ļoti mainīgs, kas apliecina, ka ECHO ĢD intervencei ir īstermiņa raksturs. Jānorāda arī tas, ka vairāk nekā 96 % no humanitārās palīdzības budžeta ir izlietoti humanitāro operāciju finansēšanai un mazāk nekā 4 % ir atbalsta izdevumi (informācija, revīzijas, novērtējumi u.tml.). [pic] Nozaru finansējums Ņemot vērā, ka galvenā loma humanitārās palīdzības efektīvā piegādāšanā ir lielākajām humanitārajām starptautiskajām organizācijām (attiecīgajām ANO aģentūrām, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai un Starptautiskajai Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federācijai, …), ECHO ĢD 2006. gadā turpināja atbalstīt šo organizāciju institucionālās rīcībspējas stiprināšanu ar nozaru finansējuma programmu palīdzību. 2006. gadā ECHO ĢD atbalstīja programmas, ko īstenoja ANO Humanitārās palīdzības koordinācijas birojs ( UNOCHA ) (informācijas pārvaldība), ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos ( UNHCR ) (bēgļu reģistrācija), ANO Bērnu fonds ( UNICEF ) (bērnu aizsardzība un glābšanas pasākumi) un Pasaules pārtikas programma (PPP) vajadzību novērtēšanai. Tika īstenotas programmas arī ar Pasaules veselības organizāciju ( WHO ) (pasākumi veselības aizsardzībai krīzes situācijās) un Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federāciju ( IFRC ) (katastrofu pārvaldība un ārkārtas glābšanas pasākumi). Turklāt Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja saņēma finansējumu aizsardzības pasākumu programmām. Sagatavotības katastrofām pasākumi (ieskaitot DIPECHO ) Saskaņā ar Padomes Regulu 1257/96 ECHO ĢD vienlaicīgi ar humanitārās palīdzības pasākumiem veicina sagatavotību katastrofām, veicot izskaidrošanas darbu un koordinēšanu, kā arī ar īpašās DIPECHO programmas palīdzību. Katastrofu izraisītās sekas, kā arī globālo klimata izmaiņu ietekmes vispārēja atzīšana parāda, ka minētie pasākumi ir ļoti svarīgi un nepieciešami. Stratēģijas līmenī ECHO ĢD 2006. gadā pastiprināja savus institucionālos resursus katastrofu sagatavotības jomā, kam būtu jāveicina saskaņota un vispusīga pieeja sagatavotības nodrošināšanai paredzētajiem pasākumiem humanitārās palīdzības un rehabilitācijas programmās. Tas pilnībā atbilst plaša mēroga uzmanībai, ko ziedotāji humanitāriem un attīstības mērķiem pievērš katastrofu riska samazināšanas pasākumiem, un plānotajam darbības pārskatam Hjogo rīcības pamatplāna 2005.–2015. gadam ietvaros. 2006. gadā ECHO ĢD turpināja atbalstīt praktiskos pasākumus katastrofu risku samazināšanai, kā arī turpināja iesaistīties izskaidrošanas pasākumos, kuru mērķis bija nodrošināt, lai ziedotāji attīstības mērķiem savos rīcības plānos darbam reģionos, kas ir pakļauti tādu dabas katastrofu riskam kā zemestrīces, plūdi, cikloni u.tml., iekļautu arī katastrofu riska samazināšanas elementus. ECHO ĢD nopietni iestājas par sabiedrības kopienu iesaistīšanu katastrofu riska samazināšanas pieeju izstrādē, jo tādējādi paaugstinās pašu neaizsargāto sabiedrības kopienu spējas tikt galā ar katastrofu sekām. Jaunattīstības valstis ir īpaši pakļautas apdraudējuma riskam, jo to reaģēšanas spējas ir vājas un vietējās kopienas nav spējīgas tikt galā ar šādas katastrofas nelabvēlīgajām sekām. DIPECHO projekti ir uz iedzīvotāju kopienām vērsti katastrofu sagatavotības projekti, kas īpašu uzmanību pievērš kopienām, kuras ir visvairāk pakļautas dabas katastrofām un kuras raksturo zemas reaģēšanas spējas. Projektu mērķis ir panākt, ka tos iekļauj valstu ilgtermiņa attīstības stratēģijās. Ņemot vērā, ka valstu robežas nav šķērslis dabas katastrofām, DIPECHO rīcības plānos ir paredzēti projekti gan valstu, gan reģionālā līmenī. 2006. gadā ECHO ĢD piešķīra 19,05 miljonus euro DIPECHO rīcības plāniem Centrālamerikā, Vidusāzijā un Dienvidaustrumāzijā. Kā jauns attīstības virziens 2006. gadā bija ECHO ĢD pieņemtais ievērojamais reģionālās finansēšanas lēmums (10 miljoni euro) katastrofu sagatavotības pasākumiem Lielā Āfrikas Raga (Sudāna, Džibutija, Somālija, Etiopija, Kenija, Uganda un Eritreja) iedzīvotājiem, kas nodarbojas ar lopkopību, lai viņi varētu labāk sagatavoties tādai lēnas iedarbības katastrofai kā sausums. Šo programmu izstrādāja ciešā sadarbībā ar Attīstības ĢD un EuropeAid sadarbības biroju. Neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste ( LRRD ) ECHO ĢD vēlas izstrādāt stratēģijas un atbilstošus pasākumus pārejai no viena humanitārās palīdzības posma uz nākamo ( neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste „LRRD”) . ECHO ĢD aktīvi piedalās nesen izveidotajā starpdienestu LRRD grupā, kurā ir iesaistījušies arī Ārējo attiecību ĢD, Attīstības ĢD un EuropeAid sadarbības birojs. Līdz ar jauno ārējo rīcības instrumentu stāšanos spēkā 2007. gadā ( DCI , jo īpaši stabilitātes instrumenti) LRRD īstenošanai būs jānotiek jaunos apstākļos, kam ECHO kopā ar pārējiem atbilstošajiem dienestiem jau ir sācis sagatavoties. Īpaša uzmanība ir pievērsta izmaiņām pārtikas palīdzības un pārtikas drošības jomā, kas radīsies līdz ar visa ārkārtas pārtikas palīdzības budžeta nodošanu ECHO ĢD. ECHO ĢD izvēlējās piecas valstis, proti, Keniju, Libēriju, Mauritāniju, Sudānu un Ugandu, kurās izmēģinājuma kārtā pirmajās tiks uzlaboti jau esošie vai problemātiskie LRRD politikas virzieni. Lielākajā daļā, bet ne visās no šīm valstīm gada beigās bija sasniegts ievērojams progress. Šiem centieniem par labu nāca arī desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF) plānošanas process. Tiek turpināts darbs pie turpmākiem uzlabojumiem. Galvenie sadarbības partneri humanitārajās operācijās ECHO ĢD humanitāro palīdzību īsteno tā sadarbības partneri. ECHO ĢD sadarbojas ar apmēram 200 nevalstiskajām organizācijām, Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūrām un starptautiskajām organizācijām, piemēram, Starptautisko Sarkanā Krusta komiteju un Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness federāciju. ECHO ĢD ir svarīgi sadarboties ar dažādiem partneriem. Tādējādi ir iespējams efektīvi iegūt informāciju par vajadzību pieaugumu visā pasaulē. ECHO ĢD ir iedibinājis ciešas darba attiecības ar partneriem gan attiecībā uz stratēģiskajām pamatnostādnēm, gan konkrētām humanitārās palīdzības operācijām. 2006. gadā ECHO ĢD savus pasākumus īstenoja galvenokārt ar NVO (52%), Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūru (37%) un starptautisko organizāciju (11%) palīdzību. Sīkāka informācija par ikgadējo pasākumu sadalījumu starp dažādām partneru grupām ir atrodama pielikuma V.6. un V.7. nodaļā. ATTIECīBAS AR CITāM ES IESTāDēM, DALīBVALSTīM, NOZīMīGāKAJIEM HUMANITāRāS SADARBīBAS PARTNERIEM UN ZIEDOTāJIEM āRPUS ES Tāpat kā iepriekšējos gados nolūkā veicināt humanitāro principu un vērtību ievērošanu ECHO ĢD uzturēja aktīvu saikni ar citām iestādēm, dalībvalstīm, starptautiskajām organizācijām un citiem tādiem nozīmīgiem šīs jomas pārstāvjiem kā lielākie ziedotāji ārpus ES. 2006. gada beigās ECHO ĢD sāka plašu konsultāciju procedūru ar EK humanitārajiem sadarbības partneriem un dalībvalstīm par tādiem svarīgiem humanitārajiem jautājumiem kā mērķis, principi un vērtības, uz kuriem pamatojas humanitārā palīdzība, problēmas, ar ko saskaras humanitārās palīdzības jomā darbojošies, un humanitārās palīdzības īstenošana. Šo konsultāciju rezultāti tiks ņemti vērā, sagatavojot Komisijas paziņojumu, kurā tiks mēģināts panākt ES vienošanos par humanitārās rīcības principiem un labāko praksi un izveidot darba kārtību cieši koordinētas pieejas īstenošanai, lai ES varētu maksimāli palielināt savu ieguldījumu kopējā starptautiskajā humanitārās reaģēšanas mehānismā. Vienotajai Eiropas nostājai vajadzētu būt vērstai uz saskaņotu, konsekventu un vispusīgu pieeju humanitārajai palīdzībai. Sadarbības partneru sīkāks apraksts ir pieejams pielikuma II iedaļā. CITI PASāKUMI Saistībā ar savu darbību ECHO ĢD bija jāveic arī citi uzdevumi humanitārās palīdzības sniegšanas un kvalitātes atbalstam: 1. ECHO ĢD drošības un nekaitīguma politikas izstrāde attiecībā uz darbiniekiem, kas iesaistīti humanitārās palīdzības sniegšanā. 2. Ātrās reaģēšanas spēju stiprināšana daudznozaru grupu organizēšanas jomā. 3. Stratēģija saziņai un informācija. 4. Izglītības jomā ECHO ĢD atbalsta Humanitārās palīdzības tīklu (NOHA), kas piedāvā iegūt daudzdisciplināru pēcdiploma izglītības apliecinājumu. Šo pasākumu sīkāks apraksts ir pieejams pielikuma III iedaļā. ECHO ĢD finansēto pasākumu atbilstošu īstenošanu nodrošina vairāku līmeņu uzraudzība un pārbaudes dažādos humanitārās palīdzības pasākumu projektu posmos. Šie ECHO ĢD izstrādātās pārbaudes stratēģijas elementi, uzraudzības un novērošanas procedūras ir aprakstītas pielikuma IV iedaļā. SECINāJUMS ECHO ĢD 2006. gads bija īpaši problēmām bagāts, ņemot vērā krīzi Libānā, kā arī lielo dabas katastrofu skaitu un jau esošās humanitārās krīzes. Tomēr ECHO ĢD ir spējis pildīt savus pienākumus saskaņā ar tam doto pilnvarojumu. Attiecībā uz galveno mērķi, proti, nodrošināt humanitārās palīdzības efektīvu piegādi, tas ir sasniegts un pat ievērojami pārsniegts. [1] Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fonds, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pasaules pārtikas programma. [2] www.reliefweb.int [3] Papildus naudas pārvedumiem no Ārkārtas palīdzības rezerves (140 miljoni euro) papildlīdzekļi budžetam tika iegūti no EAF resursu izmantošanas (28 miljoni euro) un ienākumu pārdales (7 miljoni euro). [4] Galvenās intervences ir pamatotas ar lielāko piešķirto līdzekļu apjomu katrā reģionā.