22.9.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 245/27 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1630
(2022. gada 21. septembris),
ar ko nosaka pasākumus vīnogulāju flavescence dorée fitoplazmas izplatības ierobežošanai konkrētās norobežotās teritorijās
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (1), un jo īpaši tās 28. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu un 28. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/2072 (2) II pielikuma B daļā ir uzskaitīti Savienības karantīnas kaitīgie organismi, par kuriem zināms, ka tie ir sastopami Savienības teritorijā. |
(2) |
Vīnogulāju flavescence dorée fitoplazma (“norādītais kaitīgais organisms”) ir iekļauts minētajā sarakstā, jo ir zināms, ka tas ir sastopams konkrētās Savienības teritorijas daļās, un tam ir būtiska ietekme uz Vitis L. augu (“norādītie augi”), kas ir minētā kaitīgā organisma galvenie saimniekaugi, audzēšanu. |
(3) |
Scaphoideus titanus Ball (“norādītais vektors”) ir noteikts kā nozīmīgs norādītā kaitīgā organisma vektors. Šim vektoram ir liela nozīme vīnogulāju flavescence dorée fitoplazmas ieviešanās procesā un tālākā izplatībā Savienības teritorijā (3), tāpēc būtu jānosaka tā identifikācijas un kontroles pasākumi. |
(4) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 19. pantu veiktie apsekojumi liecina, ka norādītā kaitīgā organisma izskaušana konkrētās norobežotās teritorijās vairs nav iespējama. |
(5) |
Tāpēc būtu jānosaka pasākumi norādītā kaitīgā organisma izplatības ierobežošanai minētajās norobežotajās teritorijās, kas sastāv no inficētām zonām un buferzonām. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver inficēto norādīto augu iznīcināšana un aizvākšana un piemērota apstrāde, lai novērstu norādītā kaitīgā organisma izplatīšanos uz pārējo Savienības teritoriju. |
(6) |
Kompetentajām iestādēm būtu jāpalielina sabiedrības informētība, lai nodrošinātu, ka sabiedrība un profesionālie operatori, uz kuriem attiecas ierobežošanas pasākumi norobežotajās teritorijās, ir informēti par šajā nolūkā veiktajiem pasākumiem un norobežoto teritoriju norobežošanu. |
(7) |
Tomēr, ja norādītais kaitīgais organisms ir konstatēts buferzonā ap inficēto zonu, kurai piemēro norādītā kaitīgā organisma ierobežošanas pasākumus, minētā jaunā konstatējuma rezultātā kompetentajai iestādei būtu jāizveido jauna norobežota teritorija, kurā tiek īstenota izskaušana. |
(8) |
Lai nodrošinātu norādītā kaitīgā organisma agrīnu atklāšanu tajos Savienības teritorijas apgabalos, par kuriem nav zināms, vai tajos norādītais kaitīgais organisms ir sastopams, būtu jāveic ikgadēji apsekojumi par norādītā kaitīgā organisma un norādītā vektora klātbūtni, kā noteikts Regulas (ES) 2016/2031 22. pantā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/1231 (4). Minētajiem apsekojumiem būtu jābalstās uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes publicēto kaitīgā organisma un tā vektora apsekojuma karti, jo tajā ir ņemta vērā jaunākā zinātniskā un tehniskā attīstība. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šī regula nosaka pasākumus vīnogulāju flavescence dorée fitoplazmas izplatības ierobežošanai norobežotās teritorijās, kurās nav iespējams veikt tās izskaušanu.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“norādītais kaitīgais organisms” ir vīnogulāju flavescence dorée fitoplazma; |
2) |
“norādītie augi” ir Vitis L. augi, izņemot augļus un sēklas; |
3) |
“norādītais vektors” ir Scaphoideus titanus Ball; |
4) |
“izplatības ierobežošanai norobežotā teritorija” ir I pielikumā norādītā teritorija, kurā norādītais kaitīgais organisms nav izskaužams; |
5) |
“kaitīgā organisma apsekojuma karte” ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes publikācija “Kaitīgā organisma vīnogulāju flavescence dorée fitoplazmas un tās vektora apsekojuma karte” (5). |
3. pants
Norobežotu teritoriju izveide izplatības ierobežošanai
Kompetentās iestādes izveido norobežotās teritorijas norādītā kaitīgā organisma izplatības ierobežošanai, kuras sastāv no inficētās zonas un buferzonas, kas ir vismaz 2,5 km plata zona ap inficēto zonu.
4. pants
Pasākumi izplatības ierobežošanai norobežotajās teritorijās
1. Kompetentās iestādes nodrošina, ka inficētajās zonās tiek veikti šādi pasākumi:
a) |
iespējami drīz un ne vēlāk kā līdz nākamā veģetācijas perioda sākumam aizvāc un iznīcina norādītos augus, kuriem ir konstatēta inficēšanās ar norādīto kaitīgo organismu; |
b) |
veic atbilstošu apstrādi norādītā vektora kontrolei. |
2. Buferzonās kompetentās iestādes nodrošina, ka norādītā vektora klātbūtnes gadījumā tiek veikta atbilstoša apstrāde norādītā vektora kontrolei.
Ja norādītā kaitīgā organisma klātbūtne ir oficiāli apstiprināta uz norādītajiem augiem buferzonā, piemēro Regulas (ES) 2016/2031 17. un 18. pantu.
3. Izplatības ierobežošanai norobežotajās teritorijās kompetentās iestādes uzlabo sabiedrības informētību par konkrētā kaitīgā organisma radīto apdraudējumu un par pasākumiem, kas pieņemti, lai novērstu tā tālāku izplatīšanos ārpus minētajām teritorijām.
Kompetentās iestādes informē sabiedrību un attiecīgos profesionālos operatorus par izplatības ierobežošanai norobežotās teritorijas robežām.
5. pants
Apsekojumi
1. Kompetentās iestādes veic 2. un 3. punktā paredzētos apsekojumus, ņemot vērā kaitīgā organisma apsekojuma kartē minēto informāciju.
2. Tās veic uz risku balstītus ikgadējus apsekojumus par norādītā kaitīgā organisma un norādītā vektora klātbūtni tajos Savienības teritorijas apgabalos, par kuriem nav zināms, vai tajos kaitīgais organisms ir sastopams, bet kuros tas varētu ieviesties.
3. Izplatības ierobežošanai norobežoto teritoriju buferzonās tās veic Regulas (ES) 2016/2031 19. panta 1. punktā minētos ikgadējos apsekojumus, lai noteiktu norādītā kaitīgā organisma un tā noteiktā vektora klātbūtni.
Minētie apsekojumi ietver:
a) |
norādīto augu vizuālas pārbaudes nolūkā atklāt norādīto kaitīgo organismu; |
b) |
paraugu ņemšanu un testēšanu, ja ir aizdomas par norādītā kaitīgā organisma klātbūtni, un |
c) |
atbilstošu slazdu izmantošanu nolūkā atklāt norādīto vektoru. |
Minētie apsekojumi ir intensīvāki nekā 2. punktā minētie apsekojumi, jo tie ietver lielāku skaitu vizuālo pārbaužu un attiecīgā gadījumā paraugu ņemšanu un testēšanu.
6. pants
Ziņošana
Katru gadu līdz 30. aprīlim dalībvalstis iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm iepriekšējā kalendārajā gadā veikto apsekojumu rezultātus saskaņā ar:
a) |
šīs regulas 5. panta 2. punktu, izmantojot vienu no Īstenošanas regulas (ES) 2020/1231 I pielikumā iekļautajām veidnēm; |
b) |
šīs regulas 5. panta 3. punktu, izmantojot vienu no šīs regulas II pielikumā iekļautajām veidnēm. |
7. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 21. septembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.
(2) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/2072 (2019. gada 28. novembris), ar ko paredz vienotus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem īstenošanai, atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/2019 (OV L 319, 10.12.2019., 1. lpp.).
(3) EFSA PLH ekspertu grupa (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ekspertu grupa augu veselības jautājumos), 2014. Scientific Opinion on pest categorisation of Grapevine Flavescence Dorée. EFSA Journal 2014;12(10):3851, 31 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2014.3851.
(4) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1231 (2020. gada 27. augusts) par ikgadējiem ziņojumiem par apsekojumu rezultātiem (formāts un norādījumi par tā aizpildīšanu) un par daudzgadu apsekojumu programmām (formāts un praktiskā kārtība), kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 attiecīgi 22. un 23. pantā (OV L 280, 28.8.2020., 1. lpp.).
(5) “Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus”. EFSA supporting publication 2020:EN-1909 36 lpp. doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1909.
I PIELIKUMS
2. pantā minēto izplatības ierobežošanai norobežoto teritoriju saraksti
1. Horvātija
Norobežotās teritorijas (NT) numurs/nosaukums |
NT zona |
Reģions |
Pašvaldības vai citas administratīvas/ģeogrāfiskas robežas |
||||||||||||||||||
1. |
Inficētā zona |
Horvātijas Panonijas reģions (šādas župānijas: Bjelovar-Bilogora, Virovitica-Podravina, Požega-Slavonija, Brod-Posavina, Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Karlovac, Sisak-Moslavina) |
|
||||||||||||||||||
Buferzona |
Horvātijas Panonijas reģions (šādas župānijas: Bjelovar-Bilogora, Virovitica-Podravina, Požega-Slavonija, Brod-Posavina, Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Karlovac, Sisak-Moslavina) |
Kadastrālās pašvaldības
|
|||||||||||||||||||
2. |
Inficētā zona |
Horvātijas Adrijas jūras reģions (Istras župānija) |
Kadastrālās pašvaldības Bačva, Brkač, Brtonigla, Buje, Donja Mirna, Frata, Grožnjan, Kaldir, Karojba, Kaštel, Kaštelir, Kostajnica, Krasica, Kršete, Labinci, Lovrečica, Materada, Motovun, Nova Vas, Novigrad, Petrovija, Savudrija, Sveti Ivan, Sveti Vital, Umag, Višnjan, Vižinada, Završje, Žbandaj. |
||||||||||||||||||
Buferzona |
Horvātijas Adrijas jūras reģions (Istras župānija) |
Kadastrālās pašvaldības Baderna, Beram, Brdo, Čepić, Dračevac, Funtana, Fuškulin, Gradina, Grdoselo, Kašćerga, Kringa, Kršikla, Kuberton, Kućibreg, Lim, Lovreč, Marčenegla, Merišće, Momjan, Mugeba, Muntrilj, Mušalež, Novaki Motovunski, Oprtalj, Pazin, Poreč, Rakotule, Rovinj, Rovinjsko Selo, Senj, Sovinjak, Sovišćina, Šterna, Tar, Tinjan, Triban, Trviž, Vabriga, Varvari, Vrh, Vrsar, Zamask, Zrenj, Zumesk. |
|||||||||||||||||||
3. |
Inficētā zona |
Horvātijas ziemeļdaļa ar Zagrebas pilsētas reģionu (Međimurje župānija, Varaždin župānija, Koprivnica-Križevci župānija, Krapina-Zagorje župānija, Zagreb župānija, Zagrebas pilsēta) |
Kadastrālās pašvaldības
|
||||||||||||||||||
Buferzona |
Horvātijas ziemeļdaļa ar Zagrebas pilsētas reģionu (Međimurje župānija, Varaždin župānija, Koprivnica-Križevci župānija, Krapina-Zagorje župānija, Zagreb župānija, Zagrebas pilsēta) |
Kadastrālās pašvaldības
|
2. Ungārija
Horvātijas un Slovēnijas izplatības ierobežošanai norobežoto teritoriju buferzonu paplašināšana Ungārijas teritorijā:
Norobežotās teritorijas (NT) numurs/nosaukums |
NT zona |
Reģions |
Pašvaldības vai citas administratīvas/ģeogrāfiskas robežas |
1. |
Buferzona |
Bács-Kiskun meģes Baja rajons |
Hercegszántó |
Buferzona |
Baranya meģes Mohács rajons |
Kölked, Homorúd |
|
2. |
Buferzona |
Zala meģes Letenye rajons |
Tótszerdahely, Molnári |
3. |
Buferzona |
Zala meģes Lenti rajons |
Bödeháza, Nemesnép, Lendvajakabfa, Márokföld, Szentgyörgyvölgy |
4. |
Buferzona |
Zala meģes Lenti rajons |
Lendvadedes |
3. Itālija
Slovēnijas izplatības ierobežošanai norobežoto teritoriju buferzonu paplašināšana Itālijas teritorijā:
Norobežotās teritorijas (NT) numurs/nosaukums |
NT zona |
Reģions |
Pašvaldības vai citas administratīvas/ģeogrāfiskas robežas (daļēji) |
1. |
Buferzona |
Friuli-Venēcija Džūlija Gorizia province |
Dolegna Del Collio, Gorizia, San Floriano Del Collio, Savogna D’isonzo |
2. |
Buferzona |
Friuli-Venēcija Džūlija Trieste province |
Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo Della Valle – Dolina, Sgonico, Trieste |
3. |
Buferzona |
Friuli-Venēcija Džūlija Udine province |
Prepotto |
4. Portugāle
Norobežotās teritorijas (NT) numurs/nosaukums |
NT zona |
Reģions |
Pašvaldības vai citas administratīvas/ģeogrāfiskas robežas |
1. |
Inficētā zona |
Portugāles ziemeļdaļa |
Alijó, Amarante, Amares, Baião, Barcelos, Braga, Cabeceiras de Basto, Castelo de Paiva, Celorico de Basto, Cinfães, Esposende, Fafe, Felgueiras, Guimarães, Lousada, Maia, Marco de Canaveses, Monção, Mondim de Basto, Paços de Ferreira, Paredes, Paredes de Coura, Penafiel, Peso da Régua, Ponte de Lima, Póvoa de Lanhoso, Póvoa de Varzim, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Santo Tirso, Trofa, Valença, Valongo, Vieira do Minho, Vila do Conde, Vila Nova de Famalicão, Vila Pouca de Aguiar, Vila Real, Vila Verde un Vizela; Daļa šādu pašvaldību teritorijas: Arcos de Valdevez, Ponte da Barca, Terras de Bouro un Viana do Castelo. |
Buferzona |
Portugāles ziemeļdaļa |
Mesão Frio Daļa šādu pašvaldību teritorijas: Arcos de Valdevez, Armamar, Arouca, Boticas, Caminha, Chaves, Carrazeda de Ansiães, Gondomar, Lamego, Matosinhos, Melgaço, Montalegre, Murça, Porto, Ponte da Barca, Resende, Santa Maria da Feira, São João da Pesqueira, Tabuaço, Terras de Bouro, Valpaços, Viana do Castelo, Vila Nova de Cerveira, Vinhais. |
|
Centrālā Portugāle |
Daļa Castro Daire pašvaldības teritorijas. |
5. Slovēnija
Norobežotās teritorijas (NT) numurs/nosaukums |
NT zona |
Reģions |
Pašvaldības vai citas administratīvas/ģeogrāfiskas robežas |
||||||||||
1. |
Inficētā zona |
Slovēnijas rietumdaļa |
Ankaran, Koper, Izola un Piran; un Sežana, Komen (izņemot kadastrālo pašvaldību Brestovica – ID 2408) un Renče-Vogrsko. |
||||||||||
Buferzona |
Slovēnijas rietumdaļa |
Brda, Nova Gorica, Miren-Kostanjevica, Šempeter- Vrtojba, Ajdovščina, Vipava, Divača un Hrpelje-Kozina, un kadastrālā pašvaldība Brestovica (ID 2408) Komen pašvaldībā. |
|||||||||||
2. |
Inficētā zona |
Slovēnijas dienvidaustrumu daļa |
Dolenjske Toplice, Straža, Mirna peč, Novo mesto (izņemot kadastrālās pašvaldības Črešnjice – ID 1458 un Herinja vas – ID 1459). |
||||||||||
Buferzona |
Slovēnijas dienvidaustrumu daļa |
Žužemberk, Trebnje, Mirna, Šentrupert, Sevnica, Krško, Brežice, Mokronog-Trebelno, Šmarješke Toplice, Škocjan, Šentjernej, Kostanjevica na Krki, Semič, Črnomelj un Metlika, un šādas kadastrālās pašvaldības Novo Mesto pašvaldībā: Črešnjice (ID 1458) un Herinja vas (ID 1459). |
|||||||||||
3. |
Inficētā zona |
Slovēnijas ziemeļaustrumu daļa |
|
||||||||||
Buferzona |
Slovēnijas ziemeļaustrumu daļa |
|
6. Spānija
Portugāles izplatības ierobežošanai norobežoto teritoriju buferzonu paplašināšana Spānijas teritorijā:
Norobežotās teritorijas (NT) numurs/nosaukums |
NT zona |
Reģions |
Pašvaldības vai citas administratīvas/ģeogrāfiskas robežas |
||||||||||||||||||||||||||
1. |
Buferzona |
Galīsija Pontevedra province |
A cañiza:
Arbo:
Crecente:
Tomińo:
Tui:
As Neves:
Salvaterra do Miño:
Salceda de Caselas:
|
||||||||||||||||||||||||||
Galīsija Orense province |
Padrenda: Daļa šādu pagastu teritorijas: Crespos (San Xoán), Desteriz (San Miguel), O Condado (Santa María) un Padrenda (San Cibrán). |
II PRIEDAS
Formos pagal 6 straipsnio b punktą vykdytos kasmetinės stebėsenos rezultatams pateikti
A DALIS
1. Forma kasmetinės stebėsenos rezultatams pateikti
2. Formos pildymo instrukcijos
Jei pildoma ši forma, šio priedo B dalyje pateiktos formos pildyti nereikia.
1 skiltis |
: |
nurodykite geografinės vietovės pavadinimą, protrūkio numerį arba bet kokią informaciją, pagal kurią būtų galima identifikuoti atitinkamą demarkuotą zoną (DZ) ir jos nustatymo datą. |
||||||
2 skiltis |
: |
nurodykite DZ dydį prieš pradedant stebėseną. |
||||||
3 skiltis |
: |
nurodykite DZ dydį po stebėsenos. |
||||||
4 skiltis |
: |
nurodykite metodą: Izoliavimas (I). Įterpkite tiek eilučių, kiek reikia, atsižvelgiant į kiekvieno kenkėjo atžvilgiu nustatytų demarkuotų zonų skaičių ir šiose zonose taikomus metodus. |
||||||
5 skiltis |
: |
nurodykite DZ teritoriją, kurioje buvo vykdoma stebėsena – įterpkite tiek eilučių, kiek reikia: Užkrėsta zona (UZ) ar buferinė zona (BZ) (naudokite atskiras eilutes). Jei taikoma, atskirose eilutėse nurodykite UZ plotą, kuriame buvo vykdoma stebėsena (pvz., paskutiniai 20 km prie BZ, aplink daigynus ir pan.). |
||||||
6 skiltis |
: |
nurodykite stebėsenos vietų skaičių ir apibūdinkite jas, apibūdinimui pasirinkdami vieną iš šių aprašo įrašų:
|
||||||
7 skiltis |
: |
nurodykite rizikos zonas, nustatytas atsižvelgiant į kenkėjo (-ų) biologines savybes, augalų šeimininkų buvimą, ekologines ir klimato sąlygas bei rizikos vietas. |
||||||
8 skiltis |
: |
nurodykite į stebėseną įtrauktas rizikos zonas iš nurodytų 7 skiltyje. |
||||||
9 skiltis |
: |
nurodykite, ar tai yra augalai, vaisiai, sėklos, dirvožemis, pakavimo medžiaga, mediena, įrenginiai, transporto priemonės, pernešėjas, vanduo ar kita (pateikite tikslią informaciją apie konkretų atvejį). |
||||||
10 skiltis |
: |
pateikite augalų rūšių ir (arba) genčių, kurių stebėsena buvo vykdoma, sąrašą, kiekvienai augalų rūšiai ir (arba) genčiai skirdami vieną eilutę. |
||||||
11 skiltis |
: |
nurodykite metų mėnesius, kuriais bus vykdoma stebėsena. |
||||||
12 skiltis |
: |
pateikite išsamius stebėsenos duomenis, atsižvelgdami į kiekvienam kenkėjui taikomus konkrečius teisinius reikalavimus. Jei tam tikroje skiltyje nurodyta informacija neaktuali, pažymėkite „Netaikoma“. |
||||||
13 ir 14 skiltys |
: |
nurodykite rezultatus, jei taikoma, atitinkamose skiltyse pateikdami turimą informaciją. „Neaiškiais“ laikomi tie ėminiai, kuriuos ištyrus dėl įvairių veiksnių (pvz., už aptikimo ribą mažesnis kiekis, neidentifikuotas, pasenęs neapdorotas ėminys) negaunama jokio rezultato. |
||||||
15 skiltis |
: |
nurodykite stebėsenos dėl BZ rastų kenkėjų vykdymo metais pateiktus pranešimus apie protrūkius. Pranešimo apie protrūkį numerio nurodyti nereikia, kai kompetentinga institucija nusprendžia, kad rezultatas yra susijęs su vienu iš Reglamento (ES) 2016/2031 14 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 2 dalyje arba 16 straipsnyje nurodytų atvejų. Tokiu atveju nurodykite, kodėl ši informacija nepateikta 16 skiltyje („Pastabos“). |
B DALIS
1. Forma statistiškai pagrįstos kasmetinės stebėsenos rezultatams pateikti
2. Formos pildymo instrukcijos
Jei pildoma ši forma, šio priedo A dalyje pateiktos formos pildyti nereikia.
Paaiškinkite kiekvieno kenkėjo stebėsenos modelio pagrindines prielaidas. Apibendrinkite ir pagrįskite:
— |
tikslinę populiaciją, epidemiologinį vienetą ir patikros vienetus; |
— |
aptikimo metodą ir metodo jautrį; |
— |
rizikos veiksnį (-ius), nurodydami rizikos lygius ir atitinkamą santykinę riziką bei augalų šeimininkų populiacijos dalį. |
1 skiltis |
: |
nurodykite geografinės vietovės pavadinimą, protrūkio numerį arba bet kokią informaciją, pagal kurią būtų galima identifikuoti atitinkamą demarkuotą zoną (DZ) ir jos nustatymo datą. |
||||||
2 skiltis |
: |
nurodykite DZ dydį prieš pradedant stebėseną. |
||||||
3 skiltis |
: |
nurodykite DZ dydį po stebėsenos. |
||||||
4 skiltis |
: |
nurodykite metodą: Izoliavimas (I). Įterpkite tiek eilučių, kiek reikia, atsižvelgiant į kiekvieno kenkėjo atžvilgiu nustatytų demarkuotų zonų skaičių ir šiose zonose taikomus metodus. |
||||||
5 skiltis |
: |
nurodykite DZ teritoriją, kurioje buvo vykdoma stebėsena – įterpkite tiek eilučių, kiek reikia: užkrėsta zona (UZ) arba buferinė zona (BZ) (naudokite atskiras eilutes). Jei taikoma, atskirose eilutėse nurodykite UZ plotą, kuriame buvo vykdoma stebėsena (pvz., paskutiniai 20 km prie BZ, aplink daigynus ir pan.). |
||||||
6 skiltis |
: |
nurodykite stebėsenos vietų skaičių ir apibūdinkite jas, apibūdinimui pasirinkdami vieną iš šių aprašo įrašų:
|
||||||
7 skiltis |
: |
nurodykite metų mėnesius, kuriais buvo vykdoma stebėsena. |
||||||
8 skiltis |
: |
nurodykite pasirinktą tikslinę populiaciją, pateikdami atitinkamų augalų šeimininkų rūšių ir (arba) genčių sąrašą, ir nurodykite plotą, kuriame vykdyta stebėsena. Tikslinė populiacija apibrėžiama kaip patikros vienetų visuma. Žemės ūkio paskirties žemės atveju tikslinės populiacijos dydis paprastai apibrėžiamas hektarais, bet taip pat tai gali būti partijos, laukai, šiltnamiai ir kt. Pagrindinių prielaidų pasirinkimą pagrįskite. Nurodykite patikros vienetus, kurių stebėsena buvo vykdoma. Patikros vienetas – augalai, augalų dalys, prekės, medžiagos, kenkėjų pernešėjai, kurie buvo atidžiai tikrinami siekiant nustatyti ir aptikti kenkėjus. |
||||||
9 skiltis |
: |
nurodykite epidemiologinius vienetus, kuriuose buvo vykdoma stebėsena, pateikdami jų apibūdinimą ir matavimo vienetą. Epidemiologinis vienetas – homogeniška teritorija, kurioje, atsiradus kenkėjui, dėl kenkėjo, augalų šeimininkų, abiotinių ir biotinių veiksnių bei sąlygų tarpusavio sąveikos, susidarytų ta pati epidemiologinė situacija. Epidemiologiniai vienetai yra smulkesni tikslinės populiacijos vienetai, kurie epidemiologiniu atžvilgiu yra homogeniški ir kuriuose yra bent vienas augalas šeimininkas. Kai kuriais atvejais visa konkrečiame regione/teritorijoje/šalyje esanti augalų šeimininkų populiacija gali būti apibrėžta kaip epidemiologinis vienetas. Tai gali būti pagal Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS) klasifikatorių apibrėžti regionai, miesto vietovės, miškai, rožynai ar ūkiai arba plotas hektarais. Epidemiologinių vienetų pasirinkimą reikia pagrįsti nurodant pagrindines prielaidas |
||||||
10 skiltis |
: |
nurodykite vykdant stebėseną naudotus metodus, įskaitant veiksmų, kurių imtasi kiekvienu atveju, skaičių, atsižvelgdami į kiekvienam kenkėjui taikomus konkrečius teisinius reikalavimus. Jei tam tikroje skiltyje nurodytos informacijos nėra, pažymėkite „Nėra“. |
||||||
11 skiltis |
: |
nurodykite ėminių ėmimo veiksmingumo įvertinimą. Ėminių ėmimo veiksmingumas – tikimybė, kad bus pasirinktos užkrėstos užkrėsto augalo dalys. Užkrato pernešėjų atveju – tai metodo veiksmingumas siekiant aptikti užkrato pernešėją, kurio tyrimo rezultatas teigiamas, plote, kuriame vykdoma stebėsena. Dirvožemio atveju – dirvožemio ėminio, kuriame yra kenkėjas, atrankos veiksmingumas, kai plote, kuriame vykdoma stebėsena, yra užkrato pernešėjas. |
||||||
12 skiltis |
: |
metodo jautris – tikimybė, kad, taikant atitinkamą metodą, bus teisingai nustatyta, ar kenkėjas yra, ar jo nėra. Metodo jautris apibrėžiamas kaip tikimybė, kad tikrai užkrėsto augalo šeimininko tyrimai tikrai bus teigiami. Metodo jautris apskaičiuojamas ėminių ėmimo veiksmingumo (t. y. tikimybės, kad bus pasirinktos užkrėstos užkrėsto augalo dalys) vertę padauginus iš diagnostinio jautrio vertės (paprastai nustatoma apžiūrint ir (arba) atliekant laboratorinį tyrimą identifikavimo proceso metu). |
||||||
13 skiltis |
: |
atskirose eilutėse nurodykite rizikos veiksnius – įterpkite tiek eilučių, kiek reikia. Prie kiekvieno rizikos veiksnio nurodykite rizikos lygį ir atitinkamą santykinę riziką bei augalo šeimininko populiacijos dalį. |
||||||
B skiltis |
: |
pateikite išsamius stebėsenos duomenis, atsižvelgdami į kiekvienam kenkėjui taikomus konkrečius teisinius reikalavimus. Jei tam tikroje skiltyje nurodyta informacija neaktuali, pažymėkite „Netaikoma“. Šiose skiltyse pateiktina informacija yra susijusi su informacija, įtraukta į 10 skiltį „Aptikimo metodai“. |
||||||
18 skiltis |
: |
nurodykite gaudymo vietų skaičių, jeigu šis skaičius skiriasi nuo gaudyklių skaičiaus (17 skiltis) (pvz., ta pati gaudyklė naudojama skirtingose vietose). |
||||||
21 skiltis |
: |
nurodykite ėminių, kurių tyrimo rezultatai buvo teigiami, neigiami arba neaiškūs, skaičių. „Neaiškiais“ laikomi tie ėminiai, kuriuos ištyrus dėl įvairių veiksnių (pvz., už aptikimo ribą mažesnis kiekis, neidentifikuotas, pasenęs neapdorotas ėminys) negaunama jokio rezultato. |
||||||
22 skiltis |
: |
nurodykite tais metais, kuriais buvo vykdoma stebėsena, pateiktus pranešimus apie protrūkius. Pranešimo apie protrūkį numerio nurodyti nereikia, kai kompetentinga institucija nusprendžia, kad rezultatas yra susijęs su vienu iš Reglamento (ES) 2016/2031 14 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 2 dalyje arba 16 straipsnyje nurodytų atvejų. Tokiu atveju nurodykite, kodėl ši informacija nepateikta 25 skiltyje („Pastabos“). |
||||||
23 skiltis |
: |
nurodykite stebėsenos metodo jautrį, kaip apibrėžta Tarptautiniame fitosanitarijos priemonių standarte (TFPS) Nr. 31. Ši pasiekto pasikliovimo, kad kenkėjo nėra, lygio vertė apskaičiuojama remiantis atliktomis patikromis (ir (arba) ėminių tyrimais), atsižvelgiant į metodo jautrį ir numatomą paplitimą. |
||||||
24 skiltis |
: |
nurodykite numatomą paplitimą, pagrįstą prieš vykdant stebėseną apskaičiuotu tikėtinu faktiniu kenkėjo paplitimu lauke. Kaip stebėsenos tikslas nustatytas numatomas paplitimas atitinka rizikos valdytojams priimtiną kompromisinę vertę, grindžiamą kenkėjo buvimo rizikos ir stebėsenai skirtų išteklių santykiu. Paprastai, vykdant stebėseną aptikimo tikslais, nustatoma 1 % vertė. |