26.7.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 197/52 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1302
(2022. gada 20. aprīlis),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem un procedūrām, lai pieteiktos atbrīvojumam no pozīciju limitiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 57. panta 1. punkta sesto daļu, 57. panta 3. punkta piekto daļu un 57. panta 12. punkta trešo daļu,
tā kā:
(1) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2021/338 (2) ir paredzēti grozījumi Direktīvas 2014/65/ES 57. pantā cita starpā attiecībā uz pozīciju limitiem, un tie ietver arī jaunus saistītus pilnvarojumus. |
(2) |
Lai uzlabotu finanšu tirgu stabilitāti un integritāti Savienībā, būtu jānosaka metodika, kā saskaņoti aprēķināt pozīciju limitus preču atvasinātajiem instrumentiem. Minētajai metodikai būtu jānovērš regulējuma arbitrāža un jāveicina saskaņotība, vienlaikus nodrošinot kompetentajām iestādēm pietiekamu elastību, lai tās varētu ņemt vērā atšķirības starp dažādiem preču atvasināto instrumentu tirgiem un darījumu pamatā esošo preču tirgiem. Limitu aprēķināšanas metodikai būtu jāļauj kompetentajām iestādēm panākt līdzsvaru starp mērķiem noteikt limitus pietiekami zemā līmenī, lai novērstu, ka personas, kas tur šo preču atvasināto instrumentu pozīcijas, ļaunprātīgi izmanto vai kropļo tirgu, un mērķiem atbalstīt sakārtotas cenu noteikšanas un norēķinu sistēmas, izveidot jaunus preču atvasinātos instrumentus un ļaut preču atvasinātajiem instrumentiem turpināt atbalstīt komercdarbību norisi darījumu pamatā esošo preču tirgū. |
(3) |
Lai nodrošinātu vienotu izpratni, būtu jādefinē vairāki jēdzieni, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES, un šajā regulā izmantotie tehniskie termini. |
(4) |
Tirgus dalībnieku garajām un īsajām pozīcijām konkrētā preču atvasinātajā instrumentā būtu jāveic savstarpēja tīrvērte, lai noteiktu pozīcijas faktisko apjomu, kādu tirgus dalībnieks jebkurā brīdī kontrolē. Tādas pozīcijas apjoms, kura tiek turēta, izmantojot iespējas līgumu vai preču atvasināto instrumentu, ko tirgo tajā pašā tirdzniecības vietā un kas ir galvenā līguma apakšlīgums, būtu jāaprēķina uz delta ekvivalenta pamata. Lai būtu iespējams visaptverošs, centralizēts un reprezentatīvs pārskats par personas darbību un lai izvairītos no tā, ka tiek apiets galvenajam līgumam noteiktā pozīcijas limita mērķis, kopējai pozīcijai, ko persona tur tirdzniecības vietā tirgotā preču atvasinātajā instrumentā, būtu jāietver arī pozīcija, kas izriet no starpības līguma komponentu sadalīšanas, kurus atļauts tirgot kā vienu tirgojamu instrumentu tajā pašā tirdzniecības vietā, un pozīcijas preču atvasinātajos instrumentos, ko tirgo tajā pašā tirdzniecības vietā un kas ir galvenā līguma apakšlīgums attiecībā uz to apjomu (tā sauktie mini līgumi) vai cenu noteikšanas perioda termiņu, piemēram, mēneša bilances (tā sauktie balmo) līgumi. |
(5) |
Direktīvā 2014/65/ES ir pieprasīts, ka visas pozīcijas, kuras trešās personas tur kādas personas vārdā, jāiekļauj minētās personas pozīciju limita aprēķinā un pozīciju limiti jāpiemēro gan struktūras līmenī, gan grupas līmenī. Tādēļ ir nepieciešams apkopot pozīcijas grupas līmenī. Ir lietderīgi nodrošināt tikai apkopojumu grupas līmenī, ja mātesuzņēmums var kontrolēt pozīciju izmantojumu. Tādējādi mātesuzņēmumiem tās pozīcijas, kuras tur to meitasuzņēmumi, būtu jāapkopo ar visām pozīcijām, kuras tieši tur mātesuzņēmums, papildus tam, ka meitasuzņēmumi apkopo savas pozīcijas. Šādas apkopošanas rezultātā pozīcijas aprēķina mātesuzņēmuma līmenī, kas ir lielākas vai sakarā ar dažādu meitasuzņēmumu turēto garo un īso pozīciju tīrvērti mazākas nekā atsevišķu meitasuzņēmumu līmenī. Pozīcijas nebūtu jāapkopo mātesuzņēmuma līmenī, ja šīs pozīcijas tur kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri minētās pozīcijas tur ieguldītāju vārdā, nevis savu mātesuzņēmumu vārdā, ja mātesuzņēmums nevar kontrolēt šo pozīciju izmantošanu savā labā. |
(6) |
Grozījumi, kas izklāstīti Direktīvā (ES) 2021/338, paredz, ka pozīciju limitus piemēro kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietās, un to ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas (“EEOTC”) līgumiem. Kritiski svarīgi vai nozīmīgi atvasinātie instrumenti ir preču atvasinātie instrumenti, kuru atvērto pozīciju daļa ir vidēji vismaz 300 000 partiju viena gada laikā. Ņemot vērā lauksaimniecības preču būtisko nozīmi iedzīvotājiem, uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un to EEOTC līgumiem joprojām attiecas režīms, kurā pozīciju limits nepārsniedz 300 000 partijas. Šajā regulā ir jāprecizē likviditātes slieksnis, no kura lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem sāk piemērot pozīciju limitus, un pozīciju tirdzniecība būtu jāuzskata par ievērojama apjoma tirdzniecību tirdzniecības vietā tikai tad, ja tā pietiekami ilgu laiku pārsniedz likviditātes slieksni. |
(7) |
Ja ārpusbiržas (OTC) līgumu vērtē pēc tās pašas pamatā esošās preces, kas ir piegādājama tajā pašā vietā un ar tiem pašiem līguma noteikumiem, un ja tā ekonomiskais rezultāts ir cieši saistīts ar līgumu, kuru tirgo tirdzniecības vietā, tas būtu jāuzskata par ekonomiski līdzvērtīgu neatkarīgi no nelielām atšķirībām līguma specifikācijās attiecībā uz partijas lielumu un piegādes datumu. Atšķirībām pēctirdzniecības riska pārvaldības pasākumos, piemēram, tīrvērtes pasākumos, nevajadzētu būt šķēršļiem, lai šādus līgumus atzītu par ekonomiski līdzvērtīgiem. Lai novērstu tādu iespējami dominējošu pozīciju neatbilstīgu tīrvērti, kuras tirgo tirdzniecības vietā, izmantojot divpusējas vienošanās ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, un lai nodrošinātu pozīciju limitu režīma efektīvu darbību praksē, ir nepieciešams, lai ārpus biržas tirgotos preču atvasinātos instrumentus uzskatītu par ekonomiski līdzvērtīgiem tirdzniecības vietas līgumiem tikai ierobežotos apstākļos. Lai novērstu izvairīšanos no pozīciju limitiem un uzlabotu pozīciju limitu režīma integritāti, ir nepieciešams, lai ekonomiski līdzvērtīga ārpusbiržas atvasināto instrumentu līguma definīcija būtu šaura un neļautu personai veikt ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīcijas tīrvērti pret vairākām citām pozīcijām. Turklāt rīcības brīvība attiecībā uz to pozīciju konsekventu izvēli, ar kurām ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīcijām tiek veikta savstarpēja tīrvērte, būtu jāattiecina tikai uz konkrētiem apstākļiem, kad šāds ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums ir ekonomiski līdzvērtīgs vairāk nekā vienam preču atvasinātajam instrumentam, ko tirgo tirdzniecības vietā Savienībā. |
(8) |
Lai noteiktu, kuras pozīcijas atvasinātajos preču instrumentos ir objektīvi izmērāmas kā tādas, kas samazina tiešā veidā ar komercdarbību saistītus riskus, būtu jānosaka konkrēti kritēriji, tostarp riska ierobežošanas līguma grāmatvedības definīcijas izmantošana, pamatojoties uz Starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) noteikumiem. Minētajai grāmatvedības definīcijai vajadzētu būt pieejamai arī nefinanšu sabiedrībām pat tad, ja tās nepiemēro SFPS noteikumus struktūras līmenī. |
(9) |
Turklāt nefinanšu sabiedrībām vajadzētu būt iespējai izmantot riska pārvaldības metodes, lai samazinātu vispārējos riskus, kas izriet no to komercdarbības vai to grupas komercdarbības, tostarp riskus, kuri izriet no ģeogrāfiskajiem tirgiem, vairākiem produktiem, termiņiem vai struktūrām (tas ir, “makro vai portfeļa riska ierobežošana”). Tāpat finanšu struktūrām, kas pieder pie pārsvarā komerciālām grupām, vajadzētu būt iespējai izmantot riska pārvaldības metodes, lai mazinātu vispārējos riskus, kas izriet no grupas nefinanšu sabiedrību komercdarbības. Kad nefinanšu sabiedrība vai finanšu struktūra izmanto makro vai portfeļa riska ierobežošanu, tā var nebūt spējīga noteikt tiešu saikni starp konkrētu pozīciju preču atvasinātajā instrumentā un konkrētu risku, kas izriet no komercdarbības, kuras risku ir paredzēts ierobežot ar preču atvasināto instrumentu. Nefinanšu sabiedrība vai finanšu struktūra var izmantot arī nevienlīdzīgu preču atvasināto instrumentu, lai ierobežotu konkrētu risku, kas izriet no nefinanšu sabiedrības komercdarbības, ja identisks preču atvasinātais instruments nav pieejams vai ja ciešāk saistītam preču atvasinātajam instrumentam nav pietiekama likviditāte (t. i., “aplēstā riska ierobežošana (proxy hedging”). Šādos gadījumos riska pārvaldības politikai un sistēmām būtu jāspēj novērst to, ka ar riska ierobežošanu nesaistīti darījumi tiek kategorizēti kā riska ierobežošana, un būtu jāspēj nodrošināt pietiekami nodalīts priekšstats par riska ierobežošanas portfeli, lai tiktu apzināti spekulatīvi komponenti un ieskaitīti pozīciju limitos. Pozīcijas nebūtu jāuzskata par tādām, kas samazina ar komercdarbību saistītus riskus, tikai pamatojoties uz to, ka tās kopumā ir iekļautas kā daļa no riskus samazinošā portfeļa. |
(10) |
Risks laika gaitā var mainīties, un, lai piemērotos riska izmaiņām, preču atvasinātos instrumentus, kas sākotnēji izpildīti, lai samazinātu ar komercdarbību saistītu risku, var būt jākompensē, izmantojot papildu preču atvasināto instrumentu līgumus, ar ko veic noslēguma ieskaitu preču atvasināto instrumentu līgumiem, kuri vairs nav saistīti ar komercdarbības risku. Turklāt tāda riska izmaiņām, kas ir novērsts, parakstoties uz preču atvasinātā instrumenta pozīciju riska mazināšanas nolūkā, vēlāk nevajadzētu būt par iemeslu šādas pozīcijas atkārtotai novērtēšanai, jo tā jau sākumā nav veidojusi priviliģētu darījumu. |
(11) |
Finanšu struktūrām un nefinanšu sabiedrībām vajadzētu būt iespējai pieteikties atbrīvojumam saistībā ar komercdarbības riska ierobežošanu pirms pozīcijas iegādes. Pieteikumam būtu jāsniedz kompetentajai iestādei skaidrs un kodolīgs pārskats par nefinanšu sabiedrības komerciālajām darbībām, saistībā ar kurām ir paredzēts ierobežot risku attiecībā uz pamatā esošo preci, par saistītajiem riskiem un to, kā tiek izmantoti preču atvasinātie instrumenti, lai šos riskus mazinātu. Pozīciju limitus visu laiku piemēro lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, un, ja kompetentā iestāde atbrīvojumu galu galā nepiešķir, attiecīgi nefinanšu sabiedrībai vai finanšu struktūrai būtu atbilstoši jāsamazina jebkura pozīcija, kas pārsniedz limitu, un tai varētu tikt piemēroti uzraudzības pasākumi attiecībā uz limita pārsniegumu. Finanšu struktūrām un nefinanšu sabiedrībām būtu periodiski jāpārvērtē sava darbība, lai nodrošinātu, ka atbrīvojuma turpmākā piemērošana ir pamatota. |
(12) |
Finanšu struktūrām un nefinanšu sabiedrībām vajadzētu būt iespējai pieteikties atbrīvojumam attiecībā uz pozīcijām, kas izriet no obligātas likviditātes nodrošināšanas tirdzniecības vietās, pirms attiecīgo darījumu veikšanas. Pieteikumam būtu jāsniedz kompetentajai iestādei skaidrs un kodolīgs pārskats par obligātās likviditātes nodrošināšanas regulējumu, saskaņā ar kuru šīs personas darbojas, par personas darbībām preču atvasināto instrumentu tirdzniecībā saskaņā ar rakstisku vienošanos, kas noslēgta ar tirdzniecības vietu, un par izrietošajām atvērtajām pozīcijām. Pozīciju limitus visu laiku piemēro lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, un, ja kompetentā iestāde atbrīvojumu galu galā nepiešķir, attiecīgi nefinanšu sabiedrībai vai finanšu struktūrai būtu atbilstoši jāsamazina jebkura pozīcija, kas pārsniedz limitu, un tai varētu tikt piemēroti uzraudzības pasākumi attiecībā uz limita pārsniegumu. Nefinanšu sabiedrībām un finanšu struktūrām būtu periodiski jāpārvērtē savas darbības, lai nodrošinātu, ka atbrīvojuma turpmākā piemērošana ir pamatota. |
(13) |
Termiņam tuvākā mēneša periods, kas ir laika periods tieši pirms piegādes termiņa beigām, ir specifisks katram preču atvasinātajam instrumentam un var neatbilst precīzi vienam mēnesim. Tāpēc termiņam tuvākā mēneša līgumiem būtu jāattiecas uz līgumu, kas ir nākamais šā preču atvasinātā instrumenta līgums, kuram beigsies termiņš. Ierobežojot pozīcijas, kuras persona var turēt tajā periodā, kurā ir jāveic fiziskās preces piegāde, tiek ierobežots pamatā esošo piegādājamo preču daudzums, ko katra persona var piegādāt vai saņemt, tādējādi neļaujot atsevišķām personām uzkrāt dominējošas pozīcijas, kas tām var ļaut samazināt tirgu, ierobežojot piekļuvi konkrētajai precei. Tāpēc standarta bāzes līnija termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam tādiem preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins veikts ar fizisku piegādi un skaidrā naudā, būtu jāaprēķina kā procentuālā daļa no aplēstā piegādājamo preču apjoma. Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai īstenot grafiku pozīciju limitu samazināšanai no tā brīža, kad līgums kļūst par termiņam tuvākā mēneša līgumu, līdz termiņa beigām, lai precīzāk nodrošinātu, ka pozīciju limiti ir atbilstīgi noteikti visā termiņam tuvākā mēneša periodā, un nodrošinātu sakārtotu norēķinu. |
(14) |
Ja atvasināto instrumentu tirdzniecība salīdzinājumā ar piegādājamo preču apjomu ir relatīvi neliela, atvērto pozīciju daļa būs mazāka salīdzinājumā ar piegādājamo preču apjomu. Šādos apstākļos, pat izmantojot metodikā zemāko piegādājamo preču apjoma procentuālo daļu, kompetentajām iestādēm var nebūt iespējams noteikt termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu, kas atbilst mērķim nodrošināt nosacījumus sakārtotai cenu noteikšanai un norēķiniem un novērst tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Lai nodrošinātu, ka minētie mērķi tiek sasniegti jebkuros apstākļos, tādos gadījumos, kad preču atvasinātā instrumenta piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju kopumu tādā mērā, ka uz piegādājamo preču apjomu balstītais termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits padarītu maznozīmīgu kompetentajām iestādēm noteikto prasību attiecībā uz pozīciju limitu piemērošanu, kompetentajām iestādēm saskaņā ar alternatīvu metodiku būtu jānosaka bāzes līnijas rādītājs termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā kā procentuālā daļa no atvērto pozīciju kopuma attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā un pēc tam jāņem vērā attiecīgie korekcijas faktori. |
(15) |
Laikapstākļu dēļ lauksaimniecības produktu kultūrām var būt vērojams liels svārstīguma līmenis. Tāpēc ir lietderīgi, ka atsauces periods, kurā nosaka piegādājamo preču apjomu lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā, pārsniedz atsauces periodu, ko izmanto, lai noteiktu piegādājamo preču apjomu citiem preču atvasinātajiem instrumentiem. |
(16) |
Citu mēnešu pozīciju limits tiek piemērots visiem termiņiem, izņemot termiņam tuvāko mēnesi. Standarta bāzes līnija citu mēnešu pozīciju limitiem tādiem preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins veikts ar fizisku piegādi un skaidrā naudā, būtu jāaprēķina kā procentuālā daļa no atvērto pozīciju kopuma. Pozīciju sadalījums pa preču līguma citiem mēnešiem bieži tiek koncentrēts termiņam tuvākajos mēnešos. Tāpēc atvērto pozīciju kopums, nosakot pozīciju limitus, ir piemērotāka bāzes līnija nekā visu termiņu vidējā rādītāja izmantošana. Tā kā atvērto pozīciju daļas apmērs var būtiski mainīties īsā laikposmā, kompetentajām iestādēm atvērto pozīciju daļa būtu jāaprēķina tādam laikposmam, kas pienācīgi atspoguļo preču atvasināto instrumentu tirdzniecības iezīmes. Minētajā atsauces periodā jo īpaši būtu jāņem vērā līguma tirdzniecības sezonalitāte. |
(17) |
Lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu noteiktie pozīciju limiti ir balstīti uz preču atvasinātajā instrumentā turētās vispārējās atvērto pozīciju daļas visaptverošu atspoguļojumu, kompetentās iestādes aprēķinātajai atvērto pozīciju daļai būtu jāietver gan nenokārtotās pozīcijas tirdzniecības vietā, kurā tirgo preču atvasināto instrumentu, gan nenokārtotās pozīcijas ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, par ko ziņots kompetentajai iestādei. |
(18) |
Standarta bāzes līnija 25 % apmērā no piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas ir noteikta, atsaucoties uz pieredzi citos tirgos un citās jurisdikcijās. Kompetentajām iestādēm būtu jākoriģē bāzes līnija, lai to varētu samazināt līdz 5 % no piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas vai līdz 2,5 % attiecībā uz dažiem lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un palielināt līdz 35 % no piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas, ja tirgus iezīmes to prasa, lai atbalstītu līguma un tā pamatā esošā tirgus sakārtotu norēķinu un darbību. Tā kā jebkādu bāzes līnijas rādītāju korekciju piemēro tikai tādos gadījumos un tik ilgi, cik to prasa objektīvas tirgus iezīmes, vajadzētu būt paredzētai iespējai veikt bāzes līnijas pagaidu korekcijas. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tiek veikta bāzes līnijas lejupēja korekcija, kad tas ir nepieciešams, lai novērstu dominējošas pozīcijas un atbalstītu sakārtotu cenu noteikšanu preču atvasinātajam instrumentam un pamatā esošajai precei. Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem bez materiāla bāzes aktīva nevar izmantot piegādājamo preču apjomu, lai noteiktu pozīcijas limitu. Tāpēc kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai uzlabot vai koriģēt metodiku šo preču atvasināto instrumentu pozīciju limitu noteikšanai, pamatojoties uz atšķirīgiem parametriem, piemēram, izmantojot atvērto pozīciju daļu arī termiņam tuvākajam mēnesim. |
(19) |
Var būt apstākļi, kad preču atvasinātais instruments, kuru nesen atļauts tirgot kādā tirdzniecības vietā, iepriekš ir ticis tirgots vienā vai vairākās tirdzniecības vietās Savienībā vai trešās valstīs. Lai nodrošinātu preču atvasinātā instrumenta raitu nodošanu, kompetentajai iestādei, nosakot sākotnējos pozīciju limitus preču atvasinātajam instrumentam, kuru nesen atļauts tirgot, būtu jāņem vērā atvērto pozīciju daļa preču atvasinātajā instrumentā, kas iepriekš tirgots citā(-ās) tirdzniecības vietā(-ās). Var rasties arī citi apstākļi, piemēram, gadījumā, kad divi preču atvasinātie instrumenti tiek tirgoti vienā un tajā pašā tirdzniecības vietā un nelielu atšķirību dēļ to iezīmēs, piemēram, ja notiek pamatā esošā indeksa vai tirdzniecības zonas izmaiņas, paredzams, ka atvērtās pozīcijas senākajos līgumos ātri pāries uz nesenāku līgumu. Nosakot pozīciju limitus nesenākajam līgumam, kompetentajai iestādei būtu jāņem vērā atvērtās pozīcijas senākajā līgumā, lai nodrošinātu nesenākā līguma vienmērīgu attīstību. |
(20) |
Daži preču atvasinātie instrumenti, jo īpaši tie, kuru pamatā ir elektroenerģija un gāze, paredz, ka bāzes aktīvu piegādā pastāvīgi noteikta perioda laikā, piemēram, dienas, mēneša vai gada laikā. Turklāt konkrētus līgumus, kuriem ir garāki piegādes periodi, piemēram, gads vai ceturksnis, var automātiski aizstāt ar saistītiem līgumiem, kuriem ir īsāki piegādes periodi, piemēram, gada ceturksnis vai mēnesis (tā sauktie kaskādes veida līgumi). Šādos gadījumos termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits līgumam, kas jāaizstāj pirms piegādes, nebūtu atbilstīgs, jo šāds limits neattiektos uz līguma termiņa beigām un fizisku piegādi vai norēķinu skaidrā naudā. Ja līgumu piegādes periodi par to pašu bāzes aktīvu pārklājas, visiem saistītajiem līgumiem būtu jāpiemēro vienots pozīcijas limits, lai pienācīgi ņemtu vērā šo līgumu pozīcijas, kas var tikt piegādātas. Lai to veicinātu, saistīti līgumi būtu jāmēra bāzes aktīva vienībās, jāapkopo un attiecīgi jāveic to tīrvērte. |
(21) |
Attiecībā uz dažu lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, kuriem ir būtiska ietekme uz patērētāju pārtikas cenām, metodikai vajadzētu ļaut kompetentajai iestādei noteikt bāzes līniju un pozīcijas limitu zem vispārējā diapazona minimuma, ja tā atrod pierādījumus par spekulatīvu darbību, kas būtiski ietekmē cenas. |
(22) |
Kompetentajai iestādei būtu jānovērtē, vai Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 3. punktā uzskaitītajiem faktoriem ir nepieciešama bāzes līnijas korekcija, lai noteiktu pozīcijas limita galīgo līmeni. Šajā vērtējumā būtu jāņem vērā faktori, kas attiecas uz konkrēto preču atvasināto instrumentu. Metodikai būtu jāsniedz ievirze, kā noteikt limitu, atstājot iespēju kompetentajai iestādei pieņemt galīgo lēmumu par attiecīgu pozīcijas limitu preču atvasinātajam instrumentam, lai novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. Faktoriem būtu jāsniedz svarīgas norādes kompetentajām iestādēm un arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, atvieglojot to viedokļu veidošanu un nodrošinot pozīciju limitu atbilstošu saskaņošanu Savienībā. |
(23) |
Pozīciju limitiem nebūtu jārada šķēršļi jaunu lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu izveidei un nebūtu jākavē lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu tirgu mazāk likvīdu daļu pienācīga darbība. Metodikā būtu jāņem vērā laiks, kas nepieciešams, lai izveidotu un piesaistītu likviditāti gan jauniem, gan esošiem preču atvasinātajiem instrumentiem; tas jo īpaši attiecas uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, kas var atvieglot riska pārvaldību uz konkrētām mērķgrupām orientētos vai nepietiekami attīstītos tirgos vai kalpo jaunu riska ierobežošanas pasākumu veidošanai jaunām precēm. Tāpat ir daudzi lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu līgumi, kuri nekad nevar piesaistīt pietiekamu skaitu dalībnieku vai likviditāti, lai ļautu efektīvi piemērot pozīciju limitus bez riska, ka dalībnieki regulāri un netīšām pārkāptu limitu un tādējādi traucētu šo preču atvasināto instrumentu cenu noteikšanai un norēķiniem. Lai novērstu šos riskus, kas apdraud tirgu efektīvu darbību, pozīcijas limits termiņam tuvākajam mēnesim un citiem mēnešiem būtu jānosaka fiksētā, proti, 10 000 partiju apmērā, līdz atvērto pozīciju daļa lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā pārsniedz 20 000 partiju robežvērtību. |
(24) |
Tirgus dalībnieku skaits, sastāvs un loma preču atvasinātajā instrumentā var ietekmēt to pozīciju veidu un apmēru, kuras atsevišķi tirgus dalībnieki tur tirgū. Attiecībā uz dažiem preču atvasinātajiem instrumentiem atsevišķi tirgus dalībnieki var turēt lielu pozīciju, kas atspoguļo viņu lomu preces pirkšanā, pārdošanā un piegādē, ja viņi ir tirgus pretējā pusē nekā vairākums citu tirgus dalībnieku, kuri sniedz likviditātes vai riska pārvaldības pakalpojumus pamatā esošo preču tirgū. |
(25) |
Pamatā esošās preces piegāde, izmantošana, pieejamība un piekļuve tai ir pamatā esošo preču tirgus iezīmes. Izvērtējot šo iezīmju sīkākus komponentus, piemēram, preces tendenci bojāties un pārvadāšanas metodi, kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai noteikt tirgus elastību un attiecīgi koriģēt pozīciju limitus. |
(26) |
Dažiem preču atvasinātajiem instrumentiem var būt liela neatbilstība starp atvērto pozīciju daļu un piegādājamo preču apjomu. Tas var notikt, ja atvasināto instrumentu tirdzniecība ir samērā neliela salīdzinājumā ar piegādājamo preču apjomu un šādā gadījumā atvērto pozīciju daļa būs mazāka par piegādājamo preču apjomu, vai, piemēram, ja konkrētu preču atvasināto instrumentu plaši izmanto, lai ierobežotu daudzus dažādum riskus, un tāpēc piegādājamo preču apjoms ir mazāks par atvērto pozīciju daļu. Šādas būtiskas neatbilstības starp atvērto pozīciju daļu un piegādājamo preču apjomu pamato augšupējas vai lejupējas korekcijas no bāzes līnijas, lai izvairītos no nesakārtota tirgus, kad tuvojas termiņam tuvākais mēnesis. Konkrētāk, ja atvērto pozīciju daļa ir ievērojami lielāka par piegādājamo preču apjomu, pārējo mēnešu limits būtu jākoriģē uz leju, lai izvairītos no domino efekta ar termiņam tuvākā mēneša limitu, kas balstīts uz piegādājamo preču apjomu. Šādos apstākļos nebūtu lietderīgi koriģēt termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu uz augšu, ņemot vērā tirgus ierobežošanas risku. Ja piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju daļu, pārējo mēnešu limits būtu jākoriģē uz augšu, lai izvairītos no riska, ka tirdzniecība varētu tikt nepamatoti ierobežota. Tā kā piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju daļu, paredzams, ka termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits, kas balstīts uz piegādājamo preču apjomu, kurš izriet no bāzes līnijas, pārsniegs tirgus dalībnieku turētās atvērtās pozīcijas termiņam tuvākajā mēnesī. Lai nodrošinātu, ka termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits liedz tirgus dalībniekam iegūt dominējošu stāvokli un ka tiek efektīvi sasniegti Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punktā noteiktie mērķi novērst tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošināt sakārtotu cenu noteikšanu, termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limits savukārt būtu jākoriģē uz leju, ja tas ir balstīts uz piegādājamo preču apjomu. |
(27) |
Ar tādu pašu mērķi ierobežot nesakārtotus tirgus, kad tuvojas termiņam tuvākais mēnesis, sakarā ar lielām neatbilstībām starp piegādājamo preču apjoma un atvērto pozīciju daļas aprēķiniem, būtu jādefinē piegādājamās preces, lai iekļautu preces jebkādas aizstājējas kategorijas vai veidus, ko iespējams piegādāt, norēķinoties par preču atvasināto instrumentu līgumu saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. |
(28) |
Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1., 3. un 12. punkts pilnvaro Komisiju pieņemt metodiku pozīciju limitu aprēķināšanai un piemērošanai, lai izveidotu saskaņotu pozīciju limitu režīmu attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem, ko tirgo tirdzniecības vietās, un EEOTC līgumiem. 57. panta 1. punktā noteikta aprēķināšanas metodika, kas kompetentajām iestādēm jāpiemēro, nosakot pozīciju limitus preču atvasinātajiem instrumentiem. 57. panta 1. punktā arī noteikts, ka ir jānosaka procedūra, kā finanšu struktūras, kas pieder pie pārsvarā komerciālas grupas, piesakās atbrīvojumam no likviditātes nodrošināšanas prasībām un atbrīvojumam no riska mazināšanas prasībām. 57. panta 3. punktā pieprasīts precizēt, kā kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā faktori, nosakot termiņam tuvākā mēneša pozīciju limitus un citu mēnešu pozīciju limitus preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins veikts ar fizisku piegādi un skaidrā naudā. 57. panta 12. punktā pieprasīts noteikt, kā būtu jāpiemēro pozīciju limitu metodika, piemēram, apkopojot pozīcijas grupā, kad pozīciju var uzskatīt par risku samazinošu vai kad uzņēmums var izmantot riska ierobežošanas atbrīvojumu. Noteikumu saturs ir būtiski savstarpēji saistīts, jo tie ir cieši saistīti ar pozīciju limitu noteikšanas metodiku. Vienkāršības un pārredzamības labad, kā arī nolūkā atvieglot noteikumu piemērošanu un izvairīties no dublēšanās, tie būtu jānosaka ar vienu tiesību aktu, nevis jāizdod vairāki atsevišķi tiesību akti ar daudzām mijnorādēm. |
(29) |
Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
(30) |
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (3) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
(31) |
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/591 (4) papildina Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem. Šī regula aizstāj minēto deleģēto regulu, ņemot vērā Direktīvas 2014/65/ES grozījumus, kas ieviesti ar Direktīvu (ES) 2021/338 un kuros izklāstīti jauni noteikumi par atbrīvojumiem no riska ierobežošanas prasībām attiecībā uz likviditātes nodrošināšanu un finanšu struktūrām, kas pieder pie pārsvarā nefinanšu grupas, pilnvarojot Komisiju pieņemt deleģēto aktu, kurā precizēti kritēriji atbrīvojumam no likviditātes nodrošināšanas prasībām un atbrīvojumam no riska mazināšanas prasībām finanšu sabiedrībām. Turklāt tika svītrots “tādu pašu preču līguma” jēdziens, un darbības jomā vairs neietilpst vērtspapīru atvasinātie instrumenti. Visbeidzot, tika precizēta atvērto pozīciju daļas aprēķināšana un vienkāršota metodika jauniem un mazāk likvīdiem lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu līgumiem. Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2017/591 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu paredz noteikumus attiecībā uz tās neto pozīcijas aprēķināšanu, ko persona tur preču atvasinātajā instrumentā, metodiku, lai aprēķinātu pozīciju limitus minētās pozīcijas apjomam, un procedūra, lai pieteiktos atbrīvojumam no pozīciju limitiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“finanšu struktūra” ir jebkura no turpmāk nosauktajām:
|
2) |
“nefinanšu sabiedrība” ir juridiska vai fiziska persona, kas nav finanšu struktūra; |
3) |
“termiņam tuvākā mēneša līgums” ir preču atvasināto instrumentu līgums par konkrēto pamatā esošo preci, kuram nākamajam beigsies termiņš saskaņā ar noteikumiem, kurus paredzējusi tirdzniecības vieta; |
4) |
“citu mēnešu līgums” ir jebkāds preču atvasināto instrumentu līgums, kas nav termiņam tuvākā mēneša līgums; |
5) |
“partija” ir tirdzniecības vietā, kurā preču atvasinātais instruments tiek tirgots, izmantotā tirdzniecības vienība, kas atbilst pamatā esošās preces standartizētam daudzumam. |
Trešās valsts struktūru uzskata par finanšu struktūru, ja tai būtu vajadzīga atļauja saskaņā ar jebkuru no pirmās daļas 1. punktā minētajiem Savienības tiesību aktiem un ja minētā struktūra atrastos Savienībā un tai piemērotu Savienības tiesību aktus.
Trešās valsts struktūru uzskata par nefinanšu sabiedrību, ja tai nebūtu vajadzīga atļauja saskaņā ar jebkuru no pirmās daļas 1. punktā minētajiem Savienības tiesību aktiem un ja minētā struktūra atrastos Savienībā un tai piemērotu Savienības tiesību aktus.
II NODAĻA
PERSONAS NETO POZĪCIJAS APJOMA APRĒĶINĀŠANAS METODE
3. pants
Preču atvasinātā instrumenta pozīciju apkopošana un tīrvērte
1. Personas neto pozīcija preču atvasinātajā instrumentā ir apkopojums, kas aptver:
a) |
tās pozīcijas attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā, ko tirgo tirdzniecības vietā, un ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos saskaņā ar 6. pantu; |
b) |
ja preču atvasinātais instruments ir lauksaimniecības preču atvasinātais instruments, ko tirgo ievērojamā apjomā saskaņā ar 5. pantu, – tā pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajos instrumentos, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir tādas pašas iezīmes, kurus tirgo ievērojamos apjomos citās tirdzniecības vietās un uz kuriem attiecas pozīciju limiti, ko noteikusi centrālā kompetentā iestāde; |
c) |
ja preču atvasinātais instruments ir kritiski svarīgs vai nozīmīgs līgums, – tā pozīcijas, kas tiek turētas kritiski svarīgos vai nozīmīgos līgumos, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir tādas pašas iezīmes, kurus tirgo ievērojamos apjomos citās tirdzniecības vietās un uz kuriem attiecas pozīciju limiti, ko noteikusi centrālā kompetentā iestāde. |
2. 1. punkta a) apakšpunktā minētās pozīcijas, kas tiek turētas preču atvasinātajā instrumentā, kuru tirgo tirdzniecības vietā, ietver pozīcijas, kas tiek turētas starpības līguma nodalītajos komponentos un citos cieši saistītos preču atvasinātajos instrumentos, kurus tirgo tajā pašā tirdzniecības vietā un kuri ir daļa no attiecīgā standarta regulētā tirgū tirgota nākotnes līguma vērtības vai kuru cenu noteikšanas periods ir definēts kā standarta preču atvasinātā instrumenta izvēlētais sākuma datums līdz līguma mēneša beigām.
3. Ja persona tur gan garās, gan īsās pozīcijas jebkurā no 1. un 2. punktā minētajiem preču atvasinātajiem instrumentiem, persona veic šo pozīciju tīrvērti, lai noteiktu tās neto pozīciju attiecībā uz minēto preču atvasināto instrumentu.
4. Pozīcijas, kuras nefinanšu sabiedrība tur preču atvasinātajos instrumentos, kas ir objektīvi izmērāmi kā riskus samazinoši saskaņā ar 7. panta 1. un 3. punktu, kā apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 8. panta 5. punktu, pamatojoties uz 8. panta 1. un 2. punktu, neapkopo, lai salīdzinātu attiecīgās nefinanšu sabiedrības neto pozīciju ar attiecīgā preču atvasinātā instrumenta limitiem.
5. Pozīcijas, kuras finanšu struktūra tur preču atvasinātajos instrumentos, kas ir objektīvi izmērāmi kā riskus samazinoši saskaņā ar 7. panta 2. un 4. punktu, kā apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 8. panta 5. punktu, pamatojoties uz 8. panta 3. un 4. punktu, neapkopo, lai salīdzinātu attiecīgās finanšu struktūras neto pozīciju ar attiecīgā preču atvasinātā instrumenta limitiem.
6. Pozīcijas, kuras persona tur preču atvasinātajos instrumentos un kuras izriet no darījumiem, kas veikti tirdzniecības vietās, lai izpildītu likviditātes nodrošināšanas prasības saskaņā ar 10. pantu, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde saskaņā ar 9. pantu, neapkopo, lai salīdzinātu attiecīgās personas neto pozīciju ar attiecīgā preču atvasinātā instrumenta limitiem.
7. Persona atsevišķi nosaka neto pozīciju, kuru tā tur preču atvasinātajā instrumentā gan termiņam tuvākā mēneša līgumiem, gan citu mēnešu līgumiem.
4. pants
Pozīciju aprēķināšanas metode juridiskām personām grupā
1. Mātesuzņēmums nosaka neto pozīciju, saskaņā ar 3. pantu apkopojot šādas pozīcijas:
a) |
savu neto pozīciju; |
b) |
katra sava meitasuzņēmuma neto pozīcijas. |
2. Atkāpjoties no 1. punkta, kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma mātesuzņēmums vai, ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmums ir iecēlis pārvaldības sabiedrību, šīs pārvaldības sabiedrības mātesuzņēmums nedrīkst apkopot pozīcijas preču atvasinātajos instrumentos jebkurā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumā, ja tas nekādā veidā neietekmē ieguldījumu lēmumus attiecībā uz šo pozīciju atvēršanu, turēšanu vai slēgšanu.
5. pants
Ievērojami apjomi
1. Lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu uzskata par tādu, ko tirdzniecības vietā tirgo ievērojamā apjomā, ja lauksaimniecības preču atvasinātā instrumenta tirdzniecība šajā tirdzniecības vietā trīs secīgu mēnešu periodā pārsniedz vidējo dienas atvērto pozīciju daļu 20 000 partiju apmērā termiņam tuvākajā mēnesī un citos mēnešos kopā.
2. Tirdzniecības vieta, kurā notiek lielākais tirdzniecības apjoms ar preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir tādas pašas iezīmes, ir tirdzniecības vieta, kurai viena gada laikā ir lielākā dienas vidējā atvērto pozīciju daļa.
6. pants
Ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumi, kas ir ekonomiski līdzvērtīgi tirdzniecības vietās tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem
OTC atvasināto instrumentu uzskata par ekonomiski līdzvērtīgu tirdzniecības vietā tirgotam preču atvasinātajam instrumentam, ja tam ir identiskas līguma specifikācijas un noteikumi, izņemot dažādu partiju lielumu specifikācijas, piegādes datumi, kas atšķiras par mazāk nekā vienu kalendāro dienu, un dažādi pēctirdzniecības riska pārvaldības pasākumi.
7. pants
Pozīcijas, kuras uzskatāmas par tādām, kas samazina riskus, kuri tieši saistīti ar komercdarbību
1. Pozīciju, kuru nefinanšu sabiedrība tur tirdzniecības vietās tirgotā preču atvasinātajā instrumentā vai ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos saskaņā ar 6. pantu, var kvalificēt kā tādu, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar šīs nefinanšu sabiedrības komercdarbību, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ja pozīcija pati par sevi vai kombinācijā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem saskaņā ar šā panta 3. punktu (“pozīcija preču atvasināto instrumentu portfelī”) atbilst vienam no šādiem kritērijiem:
a) |
tā samazina riskus, kas izriet no potenciālajām izmaiņām to aktīvu, pakalpojumu, izejvielu, produktu, preču vai saistību vērtībā, kas ir nefinanšu sabiedrības vai tās grupas īpašumā, ko tā ražo, izgatavo, pārstrādā, nodrošina, pērk, izplata, iznomā, pārdod vai izmanto, vai plāno iegūt īpašumā, ražot, izgatavot, pārstrādāt, nodrošināt, pirkt, izplatīt, iznomāt, pārdot vai izmantot parastā uzņēmējdarbības gaitā; |
b) |
tā ir atzīstama par riska ierobežošanas līgumu atbilstīgi Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (12) 3. pantu. |
2. Pozīcija, kuru nefinanšu sabiedrība tur tirdzniecības vietās tirgotā preču atvasinātajā instrumentā vai ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos saskaņā ar 6. pantu, uzskatāma par tādu, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar nefinanšu sabiedrības, kas pieder pie pārsvarā komerciālas grupas, komercdarbību, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ja pozīcija pati par sevi vai kombinācijā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem saskaņā ar šā panta 3. punktu (“pozīcija preču atvasināto instrumentu portfelī”) atbilst vienam no šā panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem:
3. Piemērojot 1. punktu, pozīcija, kura uzskatāma par risku samazinošu pozīciju, atsevišķi vai kopā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem, ir tāda pozīcija, attiecībā uz kuru nefinanšu sabiedrība vai persona, kas tur pozīciju šīs struktūras vārdā:
a) |
savā iekšējā politikā nosaka šādus elementus:
|
b) |
spēj sniegt pietiekami nedalītu priekšstatu par portfeļiem preču atvasinātā instrumenta klases, pamatā esošās preces, laika grafika un jebkādu citu attiecīgo faktoru izteiksmē. |
4. Piemērojot 2. punktu, pozīcija, kura uzskatāma par risku samazinošu pozīciju, atsevišķi vai kopā ar citiem atvasinātajiem instrumentiem, ir tāda pozīcija, attiecībā uz kuru finanšu struktūra atbilst 3. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.
8. pants
Pieteikums atbrīvojumam no pozīciju limitiem pozīcijām, kas uzskatāmas par tādām, kas samazina tiešā veidā ar komercdarbību saistītus riskus
1. Nefinanšu sabiedrība, kas tur atbilstošu pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, iesniedz pieteikumu Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktā minētā atbrīvojuma saņemšanai kompetentajai iestādei, kas nosaka pozīciju limitu minētajam preču atvasinātajam instrumentam.
2. Šā panta 1. punktā minētā persona iesniedz kompetentajai iestādei šādu informāciju, kas pierāda, ka pozīcija samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar nefinanšu sabiedrības komercdarbību:
a) |
apraksts par nefinanšu sabiedrības veiktās komercdarbības veidu un vērtību attiecībā uz preci, uz kuru attiecas preču atvasinātais instruments, par ko tiek pieprasīts atbrīvojums; |
b) |
apraksts par nefinanšu sabiedrības veiktās darbības veidu un vērtību tirdzniecībā ar preču atvasinātajiem instrumentiem un pozīcijām, kas tiek turētas attiecīgajos tirdzniecības vietās tirgotajos preču atvasinātajos instrumentos un to ekonomiski līdzvērtīgajos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos; |
c) |
apraksts par riska darījumu veidu un apmēru un preces riskiem, kas nefinanšu sabiedrībai ir vai ko tā sagaida savas komercdarbības rezultātā, un kas tiek vai tiks samazināti, izmantojot preču atvasinātos instrumentus; |
d) |
paskaidrojums par to, kā nefinanšu sabiedrības izmantotie preču atvasinātie instrumenti tieši samazina tās pakļautību riskam un riskus tās komercdarbībā. |
3. Finanšu struktūra, kas tur atbilstošu pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, iesniedz pieteikumu Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētā atbrīvojuma saņemšanai kompetentajai iestādei, kas nosaka pozīciju limitu minētajam preču atvasinātajam instrumentam.
4. Šā panta 3. punktā minētā persona kompetentajai iestādei iesniedz:
a) |
atbilstošu informāciju, kas apliecina, ka mātesuzņēmums ir uzticējis finanšu struktūrai tirdzniecību ar preču atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietā, un to ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, lai samazinātu pakļautību riskam un riskus komercdarbībā, ko veic pie pārsvarā komerciālas grupas piederošas nefinanšu sabiedrības; |
b) |
šādu informāciju, kas parāda, kā pozīcija samazina riskus, kas tieši saistīti ar tās pašas, pārsvarā komerciālas, grupas nefinanšu sabiedrību komercdarbību:
|
5. Kompetentā iestāde apstiprina vai noraida pieteikumu 21 kalendārās dienas laikā pēc tam, kad tā ir saņēmusi pieteikumu, un paziņo pieteikuma iesniedzējam par atbrīvojuma apstiprināšanu vai noraidīšanu.
6. Nefinanšu sabiedrība paziņo kompetentajai iestādei, ja notiek būtiskas izmaiņas nefinanšu sabiedrības komercdarbības veidā vai vērtībā vai tās tirdzniecības darbībās ar preču atvasinātajiem instrumentiem un ja šīs izmaiņas attiecas uz informāciju, kas izklāstīta 2. punkta b) apakšpunktā, un iesniedz jaunu pieteikumu par atbrīvojumu, ja tā vēlas turpināt to izmantot.
7. Finanšu struktūra paziņo kompetentajai iestādei, ja rodas izmaiņas 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītajā informācijā vai būtiskas izmaiņas nefinanšu sabiedrības komercdarbības veidā vai vērtībā vai finanšu struktūras tirdzniecības darbībās ar preču atvasinātajiem instrumentiem, un šīs izmaiņas attiecas uz informāciju, kas izklāstīta 4. punkta b) apakšpunkta iii) punktā, un iesniedz jaunu pieteikumu par atbrīvojumu, ja tā plāno turpināt to izmantot.
9. pants
Pieteikums atbrīvojumam no pozīciju limitiem obligātai likviditātes nodrošināšanai
1. Persona, kas tur atbilstošu pozīciju lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, iesniedz pieteikumu Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punkta otrās daļas c) apakšpunktā minētā atbrīvojuma saņemšanai kompetentajai iestādei, kas nosaka pozīciju limitu minētajam preču atvasinātajam instrumentam.
2. Šā panta 1. punktā minētā persona kompetentajai iestādei iesniedz turpmāk norādīto informāciju, kas parāda, kā pozīcijas izriet no darījumiem, kuri noslēgti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentu tirdzniecības vietā, kā minēts Direktīvas 2014/65/ES 2. panta 4. punkta ceturtās daļas c) apakšpunktā:
a) |
sarakstu ar preču atvasinātajiem instrumentiem, kuros minētā persona nodrošina likviditāti tirdzniecības vietā saskaņā ar šā punkta b) un c) apakšpunktu; |
b) |
noteikumus, saskaņā ar kuriem regulatīvā iestāde šai personai pieprasa nodrošināt likviditāti preču atvasinātajā instrumentā tirdzniecības vietā, vai ar tirdzniecības vietu parakstītu rakstisku līgumu, kurā izklāstīti likviditātes nodrošināšanas pienākumi, kas personai tirdzniecības vietā jāizpilda attiecībā uz katru preču atvasināto instrumentu; |
c) |
aprakstu par personas veikto darbību obligātās likviditātes nodrošināšanas pienākumu izpildei būtību un vērtību attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā un par gaidāmajām no tās izrietošajām pozīcijām; |
d) |
jebkuru pozīciju limitu, kas varētu būt noteikts tās iekšējā politikā attiecībā uz katru preču atvasināto instrumentu šādai obligātai likviditātes nodrošināšanai. |
3. Kompetentā iestāde apstiprina vai noraida pieteikumu 21 kalendārās dienas laikā pēc tam, kad tā ir saņēmusi pieteikumu, un paziņo attiecīgajai personai par atbrīvojuma apstiprināšanu vai noraidīšanu.
4. Persona paziņo kompetentajai iestādei, ja notiek būtiskas izmaiņas personas tirdzniecības darbībās ar preču atvasinātajiem instrumentiem un ja šīs izmaiņas attiecas uz informāciju, kas izklāstīta 2. punktā, un iesniedz jaunu pieteikumu par atbrīvojumu, ja tā vēlas turpināt to izmantot.
10. pants
Pozīcijas, kas izriet no obligātās likviditātes nodrošināšanas
1. Piemērojot 9. panta 1. punktu, pozīciju, ko persona tur lauksaimniecības vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, ko tirgo tirdzniecības vietā, uzskata par tādu, kas izriet no darījumiem, kuri veikti, lai izpildītu obligātās likviditātes nodrošināšanas pienākumus, ja pozīcija tieši izriet no darījumiem ar preču atvasināto instrumentu, kas veikti saskaņā ar pienākumiem, kurus regulatīvās iestādes pieprasa izpildīt saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, vai rakstisku vienošanos, kas noslēgta ar tirdzniecības vietu un ko par tādu noteikusi tirdzniecības vieta.
2. Piemērojot 9. panta 1. punktu, atbilstoša pozīcija, kas izriet no obligātas likviditātes nodrošināšanas, ir tāda, attiecībā uz kuru persona, kas tur pozīciju, savā iekšējā politikā norāda:
a) |
preču atvasināto instrumentu veidus, kas iekļauti portfeļos, kuros tiek veikta obligātā likviditātes nodrošināšana; |
b) |
saikni starp preču atvasinātajā instrumentā turēto pozīciju un darījumiem, kas veikti, lai izpildītu obligātās likviditātes nodrošināšanas noteikumus minētajā atvasinātajā instrumentā saskaņā ar šā panta 1. punktu; |
c) |
pasākumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu, ka iespējams skaidri identificēt katru pozīciju, kas neizriet no darījumiem, kuri veikti obligātās likviditātes nodrošināšanas veikšanai, vai kuriem ir cits mērķis. |
III NODAĻA
POZĪCIJU LIMITU APRĒĶINĀŠANAS METODIKA KOMPETENTAJĀM IESTĀDĒM
1. IEDAĻA
Bāzes līnijas rādītāju noteikšana
11. pants
Bāzes līnijas rādītāja noteikšanas metodika termiņam tuvākā mēneša limitiem
1. Kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, aprēķinot 25 % no piegādājamo preču apjoma šajā preču atvasinātajā instrumentā. Ja piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju kopumu, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju attiecībā uz termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu, aprēķinot 25 % no atvērto pozīciju daļas attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā.
Šo bāzes līnijas rādītāju norāda partijās.
2. Ja kompetentā iestāde nosaka dažādus pozīciju limitus dažādiem laikiem termiņam tuvākā mēneša periodā, šo pozīciju limitus pakāpeniski samazina, tuvojoties preču atvasinātā instrumenta termiņa beigām, un ņem vērā tirdzniecības vietas pozīciju pārvaldības pasākumus.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam jebkuram preču atvasinātajam instrumentam ar pamatā esošo preci, ko var uzskatīt par lietošanai cilvēku uzturā paredzētu pārtiku, ar apvienoto atvērto pozīciju kopumu termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu līgumiem, kurš pārsniedz 50 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā, aprēķinot 20 % no piegādājamo preču apjoma šajā preču atvasinātajā instrumentā. Ja piegādājamo preču apjoms ir ievērojami lielāks par atvērto pozīciju kopumu, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitam šādam preču atvasinātajam instrumentam, aprēķinot 20 % no piegādājamo preču apjoma šajā preču atvasinātajā instrumentā.
12. pants
Piegādājamo preču apjoms
1. Kompetentās iestādes aprēķina piegādājamo preču apjomu attiecībā uz lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu vai kritiski svarīgu vai nozīmīgu preču atvasināto instrumentu, nosakot pamatā esošās preces daudzumu, ko var izmantot, lai izpildītu preču atvasinātā instrumenta piegādes prasības.
2. Kompetentās iestādes nosaka piegādājamo preču apjomu attiecībā uz 1. punktā minēto preču atvasināto instrumentu, atsaucoties uz tādas pamatā esošās preces vidējo ikmēneša daudzumu, kas ir pieejams piegādei, pamatojoties uz nesenākajiem pieejamajiem datiem par:
a) |
viena gada laikposmu tieši pirms kritiski svarīga vai nozīmīga preču atvasinātā instrumenta noteikšanas; |
b) |
1 līdz 5 gadu laikposmu tieši pirms lauksaimniecības preču atvasinātā instrumenta noteikšanas. |
3. Lai noteiktu 1. punkta nosacījumiem atbilstošu pamatā esošās preces daudzumu, kompetentās iestādes ņem vērā šādus kritērijus:
a) |
pamatā esošās preces uzglabāšanas pasākumus; |
b) |
faktorus, kas var ietekmēt pamatā esošās preces piegādi. |
13. pants
Bāzes līnijas rādītāja noteikšanas metodika citu mēnešu limitiem
1. Kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju citu mēnešu pozīcijas limitam lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, aprēķinot 25 % no atvērto pozīciju daļas šajā preču atvasinātajā instrumentā.
2. Šo bāzes līniju norāda partijās.
14. pants
Atvērto pozīciju daļa
1. Kompetentās iestādes aprēķina neto atvērto pozīciju daļu lauksaimniecības preču atvasinātajā instrumentā vai kritiski svarīgā vai nozīmīgā preču atvasinātajā instrumentā, apkopojot attiecīgā preču atvasinātā instrumenta partiju skaitu, kas ir vēl aktīvas tirdzniecības vietās, un ziņotās pozīcijas ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos reprezentatīvā laikposmā. Kompetentās iestādes aprēķina neto atvērto pozīciju daļu attiecīgajā preču atvasinātajā instrumentā, pamatojoties uz pozīciju ziņošanas datiem.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja tirdzniecība ar preču atvasināto instrumentu tiek pārcelta no vienas Savienības tirdzniecības vietas uz citu vai no trešās valsts tirdzniecības vietas uz Savienības tirdzniecības vietu pēc apvienošanās, uzņēmējdarbības nodošanas vai cita korporatīva notikuma vai no viena vai vairākiem esošiem preču atvasinātajiem instrumentiem uz preču atvasināto instrumentu, ko nesen atļauts tirgot tajā pašā tirdzniecības vietā, vai citos līdzīgos apstākļos, kompetentā iestāde aprēķina atvērto pozīciju daļu par šo preču atvasināto instrumentu, ņemot vērā atvērto pozīciju daļu sākotnējā tirdzniecības vietā vai iepriekšējos preču atvasinātajos instrumentos. Pēc sešu mēnešu perioda kompetentā iestāde aprēķina atvērto pozīciju daļu saskaņā ar 1. punktu.
15. pants
Bāzes līnijas rādītāja noteikšanas metodika attiecībā uz noteiktiem preču atvasinātajiem instrumentiem
1. Atkāpjoties no 11. panta, kompetentās iestādes nosaka bāzes līnijas rādītāju termiņam tuvākā mēneša pozīciju limitiem kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem termiņam tuvākā mēneša preču atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķins tiek veikts skaidrā naudā, kuri iekļauti Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C daļas 10. punktā, un kuriem nav izmērāma pamatā esošo piegādājamo preču apjoma, aprēķinot 25 % no atvērto pozīciju daļas šajos preču atvasināto instrumentu līgumos.
2. Atkāpjoties no 11. un 13. panta, ja preču atvasinātais instruments paredz, ka pamatā esošo preci piegādā nepārtraukti konkrētā laika posmā, bāzes līnijas rādītājus, kas aprēķināti saskaņā ar 11. un 13. pantu, piemēro saistītiem preču atvasinātajiem instrumentiem par to pašu pamatā esošo preci, ja to piegādes periodi pārklājas. Bāzes līnijas rādītāju norāda pamatā esošās preces vienībās.
2. IEDAĻA
Faktori, kas ir svarīgi pozīciju limitu aprēķināšanai
16. pants
Faktoru novērtējums
Kompetentās iestādes nosaka termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu pozīciju limitus lauksaimniecības preču atvasinātajam instrumentam vai kritiski svarīgam vai nozīmīgam preču atvasinātajam instrumentam, izmantojot bāzes līnijas rādītāju, kas noteikts saskaņā ar 11., 13. un 15. pantu, un koriģē to atbilstīgi 18.–21. pantā minēto faktoru iespējamai ietekmei uz minētā atvasinātā instrumenta tirgus integritāti attiecībā uz šo atvasināto instrumentu un tā pamatā esošo preci, līdz kādam no šiem limitiem:
a) |
no 5 % līdz 35 %; |
b) |
no 2,5 % līdz 35 % par katru atvasinātā instrumenta līgumu ar pamatā esošo preci, ko var uzskatīt par lietošanai cilvēku uzturā paredzētu pārtiku, ar apvienoto atvērto pozīciju kopumu termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu līgumiem, kas pārsniedz 50 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā. |
17. pants
Jauni un mazāk likvīdi lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti
1. Atkāpjoties no 16. panta, tirdzniecības vietā tirgotiem preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru apvienoto atvērto pozīciju kopums termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu līgumiem nepārsniedz 20 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā, kompetentās iestādes nosaka šajos preču atvasinātajos instrumentos turēto pozīciju termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu limitu 10 000 partiju apmērā.
2. Tirdzniecības vieta informē kompetento iestādi, ja jebkura 1. punktā minētā preču atvasinātā instrumenta atvērto pozīciju kopums sasniedz 20 000 partiju secīgu trīs mēnešu periodā. Kompetentās iestādes pārskata pozīciju limitu pēc šādu paziņojumu saņemšanas.
18. pants
Piegādājamo pamatā esošo preču apjoms
Ja piegādājamo pamatā esošo preču apjomu var ierobežot vai kontrolēt vai ja piegādājamo preču apjoma līmenis ir zems salīdzinājumā ar daudzumu, kas vajadzīgs sakārtotam norēķinam, kompetentās iestādes veic pozīcijas limita lejupēju korekciju. Kompetentās iestādes novērtē, cik lielā mērā šīs piegādājamās preces tiek izmantotas arī kā piegādājamās preces citiem preču atvasinātajiem instrumentiem.
19. pants
Atvērto pozīciju kopums
1. Ja atvērto pozīciju kopuma apmērs ir liels, kompetentās iestādes veic pozīcijas limita lejupēju korekciju.
2. Ja atvērto pozīciju daļa ir ievērojami lielāka par piegādājamo preču apjomu, kompetentās iestādes veic pozīcijas limita lejupēju korekciju.
3. Ja atvērto pozīciju daļa ir ievērojami mazāka par piegādājamo preču apjomu, kompetentās iestādes koriģē citu mēnešu pozīciju limitu uz augšu un, izņemot gadījumus, kad bāzes līnijas rādītājs attiecībā uz termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu ir balstīts uz atvērto pozīciju daļu, koriģē termiņam tuvākā mēneša pozīcijas limitu uz leju.
20. pants
Tirgus dalībnieku skaits
1. Ja to tirgus dalībnieku dienas vidējais skaits, kuri tur kādu atvasinātā preču instrumenta pozīciju viena gada laikā, ir liels, kompetentā iestāde veic pozīcijas limita lejupēju korekciju.
2. Atkāpjoties no 16. panta, kompetentās iestādes koriģē pozīcijas limitu uz augšu un nosaka termiņam tuvākā mēneša un citu mēnešu pozīciju limitu robežās no 5 % līdz 50 % no atsauces daudzuma, ja:
a) |
to tirgus dalībnieku vidējais skaits, kuri tur kādu preču atvasinātā instrumenta pozīciju periodā pirms pozīcijas limita noteikšanas, ir mazāks par 10; vai |
b) |
ja preču atvasinātais instruments ir lauksaimniecības preču atvasinātais instruments ar neto atvērto pozīciju daļu, kas mazāka par 300 000 partijām, to ieguldījumu brokeru sabiedrību skaits, kas darbojas kā tirgus uzturētāji saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 7) apakšpunktu preču atvasinātajā instrumentā tajā brīdī, kad tiek noteikts vai pārskatīts pozīciju limits, ir mazāks par trim. |
Pirmās daļas nolūkā kompetentās iestādes var noteikt dažādus pozīciju limitus dažādiem laikiem termiņam tuvākā mēneša periodā, pārējo mēnešu periodā vai abiem periodiem.
21. pants
Pamatā esošo preču tirgus iezīmes
1. Kompetentās iestādes ņem vērā, kā pamatā esošā izejvielu tirgus iezīmes ietekmē preču atvasinātā instrumenta darbību un tirdzniecību un tirgus dalībnieku turēto pozīciju apmēru, tostarp ņemot vērā vieglu un ātru piekļuvi, kas tirgus dalībniekiem ir pamatā esošai precei.
2. Novērtējumā par pamatā esošo preču tirgu, kas minēts 1. punktā, ņem vērā šādus kritērijus:
a) |
vai pastāv ierobežojumi attiecībā uz preces piegādi, tostarp ātrbojīga piegādājamā prece; |
b) |
fiziskās preces pārvadāšanas un piegādes metode, tostarp:
|
c) |
tirgus struktūra, organizācija un darbība, tostarp sezonalitāte ieguves un lauksaimniecības preču tirgos, saskaņā ar kuru fiziskā piegāde kalendārā gada laikā svārstās; |
d) |
tirgus dalībnieku sastāvs un loma pamatā esošo preču tirgū, tostarp apsvērums par to tirgus dalībnieku skaitu, kas sniedz konkrētus pakalpojumus, kuri nodrošina pamatā esošo preču tirgus darbību, piemēram, riska pārvaldības, piegādes, uzglabāšanas vai norēķinu pakalpojumus; |
e) |
makroekonomikas vai citi saistītie faktori, kas ietekmē pamatā esošo preču tirgus darbību, tostarp piegāde, uzglabāšana un norēķini par preci; |
f) |
pamatā esošās preces īpatnības, fizikālās īpašības un aprites cikli. |
22. pants
Atcelšana
Deleģēto regulu (ES) 2017/591 atceļ.
Atsauces uz Deleģēto regulu (ES) 2017/591 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas pielikumā esošo atbilstības tabulu.
23. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2022. gada 20. aprīlī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētāja
Ursula VON DER LEYEN
(1) OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(4) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/591 (2016. gada 1. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pozīciju limitu piemērošanu preču atvasinātajiem instrumentiem (OV L 87, 31.3.2017., 479. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Atbilstības tabula
Deleģētā regula (ES) 2017/591 |
Šī regula |
1. pants |
1. pants |
2. pants |
2. pants |
3. panta 1. punkts |
3. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
— |
3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts |
— |
3. panta 2. punkts |
3. panta 2. punkts |
3. panta 3. punkts |
3. panta 3. punkts |
3. panta 4. punkts |
— |
3. panta 5. un 6. punkts |
3. panta 4. punkts |
3. panta 7. punkts |
4. pants |
4. pants |
5. panta 1. punkts |
— |
5. panta 2. punkts |
5. panta 1. punkts |
5. panta 3. punkts |
5. panta 2. punkts |
6. pants |
6. pants |
7. panta 1. punkts |
7. panta 1. punkts |
— |
7. panta 2. punkts |
7. panta 2. punkts |
7. panta 3. punkts |
— |
7. panta 4. punkts |
8. panta 1. un 2. punkts |
8. panta 1. un 2. punkts |
— |
8. panta 3. un 4. punkts |
8. panta 3. punkts |
8. panta 5. punkts |
8. panta 4. punkts |
8. panta 6. punkts |
— |
8. panta 7. punkts |
— |
9. pants |
— |
10. pants |
9. panta 1. punkts |
11. panta 1. punkts |
9. panta 2. punkts |
11. panta 2. punkts |
9. panta 3. punkts |
11. panta 3. punkts |
9. panta 4. punkts |
11. panta 4. punkts |
10. panta 1. punkts |
12. panta 1. punkts |
— |
12. panta 2. punkts |
10. panta 2. punkts |
— |
10. panta 3. punkts |
12. panta 3. punkts |
11. panta 1. punkts |
13. panta 1. punkts |
11. panta 2. punkts |
13. panta 2. punkts |
12. pants |
— |
— |
14. pants |
13. panta 1. punkts |
15. panta 1. punkts |
13. panta 2. punkts |
— |
13. panta 3. punkts |
15. panta 2. punkts |
14. pants |
16. pants |
— |
17. panta 1. punkts |
15. panta 1. punkts |
— |
15. panta 2. punkts |
17. panta 2. punkts |
16. pants |
— |
17. pants |
18. pants |
18. panta 1. un 2. punkts |
19. panta 1. un 2. punkts |
— |
19. panta 3. punkts |
18. panta 3. punkts |
— |
19. panta 1. punkts |
20. panta 1. punkts |
19. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
20. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts |
— |
20. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
19. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts |
— |
19. panta 2. punkta otrā daļa |
20. panta 2. punkta otrā daļa |
20. pants |
21. pants |
21. pants |
— |
— |
22. pants |
22. pants |
23. pants |