6.4.2018 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 90/38 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/540
(2017. gada 23. novembris),
ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (1), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidota sistēma, kā apzināt, plānot un īstenot kopīgu interešu projektus (KIP), kas vajadzīgi, lai īstenotu deviņus stratēģiskos energoinfrastruktūras prioritāros ģeogrāfiskos koridorus, kas apzināti elektroenerģijas, gāzes un naftas jomā, un trīs Savienības mēroga energoinfrastruktūras prioritārās jomas, kas ir viedie tīkli, elektromaģistrāles un oglekļa dioksīda transportēšanas tīkli. |
(2) |
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 Komisija ir pilnvarota izveidot Savienības KIP sarakstu (“Savienības saraksts”). |
(3) |
Projektus, kurus ierosināts iekļaut Savienības sarakstā, ir izvērtējušas reģionālās grupas, un tie atbilst Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. pantā noteiktajiem kritērijiem. |
(4) |
Reģionālās grupas tehniskā līmeņa sanāksmēs ir apstiprinājušas reģionālo KIP sarakstu projektus. No Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) 2017. gada 10. oktobrī saņēmušas pozitīvus atzinumus, kuros atzīts, ka novērtēšanas kritēriju piemērošana un izmaksu/ieguvumu analīze visos reģionos bijusi konsekventa, reģionālo grupu lēmējstruktūras 2017. gada 17. oktobrī pieņēma reģionālos sarakstus. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunktam pirms reģionālo sarakstu pieņemšanas visus projektu priekšlikumus apstiprināja tās dalībvalstis, kuru teritorijas šie projekti skar. |
(5) |
Projekti, kuri bija izvirzīti iekļaušanai Savienības sarakstā, tika apspriesti ar organizācijām, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp enerģijas ražotājus, sadales sistēmu operatorus un piegādātājus, un patērētāju un vides aizsardzības organizācijām. |
(6) |
Sarakstā KIP vajadzētu sakārtot pēc stratēģiskajām Eiropas energoinfrastruktūras prioritātēm Regulas (ES) Nr. 347/2013 I pielikumā noteiktajā secībā. Projektus Savienības sarakstā nevajadzētu nekādā veidā prioritizēt. |
(7) |
Sarakstā KIP būtu jānorāda vai nu kā atsevišķs KIP, vai kā vairāku KIP kopas daļa, ja KIP ir savstarpēji atkarīgi vai (potenciāli) savstarpēji konkurējoši. |
(8) |
Savienības sarakstu izveido ik pēc diviem gadiem, tāpēc Savienības saraksts, kas izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/89 (2), vairs nav derīgs un būtu jāaizstāj. |
(9) |
Tādēļ Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2017. gada 23. novembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.
(2) Komisijas 2015. gada 18. novembra Deleģētā regula (ES) 2016/89, ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 19, 27.1.2016., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumu aizstāj ar šādu:
VII PIELIKUMS
SAVIENĪBAS KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU SARAKSTS (“SAVIENĪBAS SARAKSTS”), MINĒTS 3. PANTA 4. PUNKTĀ
A. SAVIENĪBAS SARAKSTA VEIDOŠANĀ PIEMĒROTIE PRINCIPI
1. Kopīgu interešu projektu kopas
Daži KIP ir apvienoti kopās, jo tie ir savstarpēji atkarīgi, potenciāli konkurējoši vai konkurējoši. Ir šāda veida KIP kopas:
a) |
savstarpēji atkarīgu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst šādi KIP:”. Šāda kopa ir izveidota, lai apzinātu tos KIP, kas visi ir vajadzīgi tās pašas pārrobežu mēroga nepietiekamības atrisināšanai un kas nodrošina sinerģiju, ja tos īsteno kopā. Šajā gadījumā, lai gūtu ES mēroga labumu, ir jāīsteno visi KIP; |
b) |
potenciāli konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:”. Šāda kopa atspoguļo, ka pastāv neskaidrība par pārrobežu nepietiekamības apmēru. Šajā gadījumā ne visi kopā iekļautie KIP ir obligāti jāīsteno. Tas, vai jāīsteno viens, vairāki vai visi KIP, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā, citastarp attiecībā uz to jaudas vajadzībām; kā arī: |
c) |
konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens no šādiem KIP:”. Šādas kopas risina vienu un to pašu nepietiekamības problēmu. Tomēr skaidrība par nepietiekamības apmēru ir lielāka nekā potenciāli konkurējošu KIP gadījumā, tāpēc ir skaidrs, ka ir jāīsteno tikai viens no KIP. Tas, kurš KIP tiek īstenots, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā KIP nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā. |
Uz visiem KIP attiecas vienas un tās pašas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.
2. Apakšstacijas un kompresorstacijas
Elektroenerģijas apakšstacijas, augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un gāzes kompresorstacijas tiek uzskatītas par KIP daļu, ja tās ģeogrāfiski atrodas uz pārvades līnijas. Par atsevišķu KIP apakšstacijas, augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un kompresorstacijas tiek uzskatītas un ir skaidri minētas Savienības sarakstā, ja to ģeogrāfiskā atrašanās vieta atšķiras no pārvades līniju vietas. Uz šiem objektiem attiecas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.
3. Projekti, ko vairs neuzskata par KIP, un projekti, kas kļuvuši par citu KIP daļu
a) |
Vairākus projektus, kas ietilpst ar Regulu (ES) Nr. 1391/2013 un Regulu (ES) 2016/89 izveidotajos Savienības sarakstos, par KIP vairs neuzskata viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ:
Šos projektus (izņemot ekspluatācijā nodotos projektus) var izskatīt iekļaušanai nākamajā Savienības sarakstā, ja vairs nepastāvēs iemesli, kuru dēļ tie nav iekļauti pašreizējā Savienības sarakstā. Šādi projekti nav KIP, bet pārredzamības un skaidrības labad ar sākotnējo KIP numuru ir norādīti šā pielikuma C daļas sarakstā kā “Projekti, ko par KIP vairs neuzskata”. |
b) |
Turklāt daži projekti, kas iekļauti ar Regulu (ES) Nr. 1391/2013 un Regulas (ES) 2016/89 izveidotajos Savienības sarakstos, īstenošanas procesā ir kļuvuši par daļu no citiem KIP (KIP kopām). Šādi projekti vairs nav neatkarīgi KIP, bet pārredzamības un skaidrības labad ar sākotnējo KIP numuru ir norādīti VII(C) pielikuma sarakstā kā “Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP”. |
4. Definīcija “KIP ar divkāršu apzīmējumu kā elektromaģistrāle”
“KIP ar divkāršu apzīmējumu kā elektromaģistrāle” ir KIP, kas pieder pie viena no prioritārajiem elektroenerģijas koridoriem un arī pie prioritārās tematiskās jomas “Elektromaģistrāles”.
B. SAVIENĪBAS KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU SARAKSTS
1. Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”)
Nr. |
Definīcija |
||||||||||
1.1. |
Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopa (t. s. “NEMO”), kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
1.3. |
Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
1.4. |
Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
1.6. |
Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) (t. s. “Ķeltu starpsavienojums”) |
||||||||||
1.7. |
Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:
|
||||||||||
1.8. |
Vācijas un Norvēģijas starpsavienojums (t. s. “Nordlink”)
|
||||||||||
1.9. |
|
||||||||||
1.10. |
Apvienotās Karalistes un Norvēģijas starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki no šiem KIP:
|
||||||||||
1.12. |
Elektroenerģijas uzglabāšanas objektu kopa Apvienotajā Karalistē; kopā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:
|
||||||||||
1.13. |
Starpsavienojums starp Islandi un Apvienoto Karalisti (t. s. “Ice Link”) |
||||||||||
1.14. |
Starpsavienojums starp Revsing (DK) un Bicker Fen (UK) (t. s. “Viking Link”) |
||||||||||
1.15. |
Starpsavienojums starp Antwerp (BE) apkaimi un Kemsley (UK) apkaimi |
||||||||||
1.16. |
Starpsavienojums starp Nīderlandi un Apvienoto Karalisti |
||||||||||
1.17. |
Saspiesta gaisa energoakumulācija jeb pneimoakumulācija, Zuidwending (NL) |
||||||||||
1.18. |
Jūras hidroakumulācijas elektrostacija Beļģijā (t. s. “iLand”) |
2. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Electricity”)
Nr. |
Definīcija |
||||||
2.2. |
|
||||||
2.4. |
Starpsavienojums starp Codrongianos (IT), Lucciana (Korsika, FR) un Suvereto (IT) (t. s. “SACOI 3”) |
||||||
2.5. |
|
||||||
2.7. |
Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) (t. s. “Biscay Gulf”) |
||||||
2.9. |
Iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie rietumu robežām (t. s. “Ultranet”) |
||||||
2.10. |
Iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Grοβgartach un Wilster–Grafenrheinfeld (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie ziemeļu un dienvidu robežām (t. s. “Suedlink”) |
||||||
2.13. |
Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||
2.14. |
Starpsavienojums starp Thusis/Sils (CH) un Verderio Inferiore (IT) (t. s. “Greenconnector”) |
||||||
2.15. |
|
||||||
2.16. |
Iekšējo līniju kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||
2.17. |
Portugāles un Spānijas starpsavienojums starp Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (agrāk Vila Fria / Viana do Castelo) un Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (agrāk Vila do Conde) (PT), ieskaitot apakšstacijas Beariz (ES), Fontefría (ES) un Ponte de Lima (PT) |
||||||
2.18. |
Hidroakumulācijas elektrostacijas jaudas palielināšana Kaunertal, Tirolē (AT) |
||||||
2.23. |
Iekšējās līnijas pie Beļģijas ziemeļu robežas starp Zandvliet un Lillo-Liefkenshoek (BE) un starp Liefkenshoek un Mercator, ieskaitot apakšstaciju Lillo (BE) (t. s. “BRABO II + III” |
||||||
2.24. |
Beļgijas iekšējā rietumu pamatmaģistrāle starp Horta un Mercator (BE) |
||||||
2.27. |
|
||||||
2.28. |
|
3. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Electricity”)
Nr. |
Definīcija |
||||||||||
3.1. |
Austrijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.2. |
|
||||||||||
3.4. |
Starpsavienojums starp Wurmlach (AT) un Somplago (IT) |
||||||||||
3.7. |
Bulgārijas un Grieķijas kopa starp Maritsa East 1 un N. Santa un nepieciešamā iekšējā pastiprināšana Bulgārijā, kur ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.8. |
Bulgārijas un Rumānijas jaudas palielināšanas kopa (t. s. “Melnās jūras koridors”), kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.9. |
|
||||||||||
3.10. |
Izraēlas, Kipras un Grieķijas kopa (t. s. “EUROASIA Interconnector”), kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.11. |
Iekšējo līniju kopa Čehijā; kopā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.12. |
Iekšējā līnija Vācijā starp Wolmirstedt un Bavāriju, paredzēta iekšējās ziemeļu–dienvidu pārvades jaudas palielināšanai |
||||||||||
3.14. |
Iekšēji pastiprinājumi Polijā (daļa no kopas, kas ir t. s. “GerPol Power Bridge”), kur ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.16. |
|
||||||||||
3.17. |
Ungārijas un Slovākijas starpsavienojums starp Sajóvánka (HU) un Rimavská Sobota (SK) |
||||||||||
3.21. |
Starpsavienojums starp Salgareda (IT) un Divača–Bericevo reģionu (SI) |
||||||||||
3.22. |
Rumānijas un Serbijas un Itālijas un Melnkalnes kopa (t. s. “Mid Continental East Corridor”), kopā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.23. |
Hidroakumulācijas elektrostacija, Yadenitsa (BG) |
||||||||||
3.24. |
Hidroakumulācijas elektrostacija, Amfilochia (EL) |
||||||||||
3.27. |
Starpsavienojums starp Sicīliju (IT) un Tunisijas mezglu (TU) (t. s. “ELMED”) |
4. Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojumu plāns” (“BEMIP Electricity”)
Nr. |
Definīcija |
||||||||||||||||
4.1. |
Dānijas un Vācijas starpsavienojums starp Ishøj/Bjæverskov (DK) un Bentwisch (DE) ar jūras vēja parkiem Kriegers Flak (DK) un Baltic 1 un 2 (DE) (t. s. “Kriegers Flak Combined Grid Solution”) |
||||||||||||||||
4.2. |
Kopa “Igaunija un Latvija starp Kilingi-Nõmme un Rīgu” (t. s. “Third interconnection”), kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||||||||
4.4. |
|
||||||||||||||||
4.5. |
|
||||||||||||||||
4.6. |
Hidroakumulācijas elektrostacija Igaunijā |
||||||||||||||||
4.7. |
Hidroakumulācijas elektrostacijas jaudas palielināšana Kruonis (LT) |
||||||||||||||||
4.8. |
Baltijas valstu elektroenerģijas pārvades sistēmas integrācija un sinhronizēšana ar Eiropas tīkliem; ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||||||||
4.10. |
Somijas un Zviedrijas kopa (t. s. “Third interconnection Finland–Sweden”), ietilpst šādi KIP:
|
5. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Gas”)
Nr. |
Definīcija |
||||||
5.1. |
|
||||||
5.3. |
Shannon LNG terminālis un pievadcauruļvads (IE) |
||||||
5.4. |
|
||||||
5.5. |
|
||||||
5.10. |
Reversās plūsmas starpsavienojums TENP cauruļvadā Vācijā |
||||||
5.11. |
Reversās plūsmas starpsavienojums starp Itāliju un Šveici Passo Gries starpsavienojuma punktā |
||||||
5.19. |
Maltas savienošana ar Eiropas gāzes tīklu (cauruļvada starpsavienojums ar Gela Itālijā) |
||||||
5.21. |
Infrastruktūras adaptēšana pārejai no zemas siltumspējas gāzes uz augstas siltumspējas gāzes izmantošanu (Francijā un Beļģijā) |
6. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Gas”)
Nr. |
Definīcija |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.2. |
Starpsavienojums starp Poliju, Slovākiju, Čehiju un Ungāriju un saistītie iekšējie pastiprinājumi; ietilpst viena vai vairākas šādas KIP grupas:
kā arī:
un šādi KIP:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.4. |
KIP Austrijas un Čehijas divvirzienu starpsavienojums (BACI) no Baumgarten (AT) uz Reinthal (CZ/AT) un Brečlav (CZ) ar jaudu līdz 6,57 miljardi kubikmetru (1) |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.5. |
Kopa “Krk sašķidrinātas dabasgāzes terminālis, savienojošie cauruļvadi un cauruļvadi sūknēšanai virzienā uz Ungāriju un vēl tālāk”, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.8. |
Kopa “Grieķijas un Bulgārijas starpsavienojums un nepieciešamie pastiprinājumi Bulgārijā”, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.9. |
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.10. |
KIP “Gāzes starpsavienojums starp Bulgāriju un Serbiju” (t. s. “IBS”) |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.20. |
Kopa “Gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšana Eiropas dienvidaustrumu daļā”, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:
kā arī viens no šādiem KIP:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.23. |
Ungārijas un Slovēnijas starpsavienojums (Nagykanizsa–Tornyiszentmiklós (HU)–Lendava (SI)–Kidričevo) |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.24. |
Kopa “Pakāpeniska jaudas palielināšana Bulgārijas–Rumānijas–Ungārijas–Austrijas divvirzienu pārvades koridorā” (t. s. “ROHUAT/BRUA”), kura paredzēta, lai projekta 1. fāzē varētu pārvadīt 1,75 miljardus kubikmetru gadā, bet 2. fāzē – 4,4 miljardus kubikmetru gadā, un kuras 2. un 3. fāzē ir ietverti jauni resursi no Melnās jūras:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.25. |
Kopa “Infrastruktūra, kas paredzēta, lai diversifikācijas labad jaunapgūtus gāzes resursus pārvadītu uz Viduseiropas un Dienvidaustrumeiropas reģionu”; kopā ietilpst viens vai vairāki šādi koordinēti un efektīvi izstrādāti KIP:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.26. |
|
7. Prioritārais koridors “Dienvidu gāzes koridors” (“SGC”)
Nr. |
Definīcija |
||||||
7.1. |
KIP kopa “Integrēta, īpaša un mērogojama transporta infrastruktūra un ar to saistītais aprīkojums, kas paredzēti, lai no jauniem Kaspijas jūras reģiona avotiem caur Azerbaidžānu, Gruziju un Turciju uz ES tirgiem Grieķijā un Itālijā gadā transportētu vismaz 10 miljardus kubikmetru gāzes”; ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:
|
||||||
7.3. |
KIP kopa “Infrastruktūra gāzes piegādei no jaunapgūtiem Vidusjūras austrumdaļas gāzes rezervju avotiem”; ietilpst:
un atkarībā no tā šādi KIP:
|
||||||
7.5. |
Gāzes infrastruktūras attīstība Kiprā (t. s. “Cyprus Gas2EU”) |
8. Prioritārais koridors “Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojumu plāns attiecībā uz gāzi” (“BEMIP Gas”)
Nr. |
Definīcija |
||||||
8.1. |
|
||||||
8.2. |
Kopa “Infrastruktūras modernizācija Baltijas jūras reģiona austrumdaļā”; ietilpst šādi KIP:
|
||||||
8.3. |
Iekšējo līniju kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||
8.5. |
Polijas un Lietuvas starpsavienojums (t. s. “GIPL”) |
||||||
8.6. |
Gēteborgas LNG terminālis Zviedrijā |
||||||
8.7. |
Świnoujście LNG termināļa jaudas palielināšana Polijā |
9. Prioritārais koridors “Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē” (“OSC”)
Nr. |
Definīcija |
||||
9.1. |
Adamowo–Brody cauruļvads: cauruļvads, kas a/s Uktransnafta apstrādes iekārtu Brody (Ukraina) savieno ar Adamowo uzglabāšanas iekārtu (Polija) |
||||
9.2. |
Bratislava–Schwechat cauruļvads: cauruļvads, kas Schwechat (Austrija) savieno ar Bratislavu (Slovākija) |
||||
9.4. |
Litvinov (Čehija)–Spergau (Vācija) cauruļvads: projekts Druzhba jēlnaftas cauruļvada pagarināšanai līdz naftas pārstrādes rūpnīcai TRM Spergau |
||||
9.5. |
Kopa “Pomerānijas cauruļvads” (Polija), kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||
9.6. |
TAL Plus: jaudas palielināšana TAL cauruļvadam starp Trieste (Itālija) un Ingolstadt (Vācija) |
10. Prioritārā tematiskā joma “Viedo tīklu ieviešana”
Nr. |
Definīcija |
10.3. |
SINCRO.GRID (Slovēnija, Horvātija); inovatīva sinerģētisku, labi izstrādātu, uz tehnoloģijām balstītu risinājumu integrācija, kuras nolūks ir vienlaikus padarīt drošāku gan Slovēnijas, gan Horvātijas elektroenerģijas sistēmu ekspluatāciju |
10.4. |
ACON (Čehija, Slovākija); galvenais mērķis projektam ACON (Again COnnected Networks) ir veicināt Čehijas un Slovākijas elektroenerģijas tirgu integrāciju |
10.5. |
ALPGRID (Austrija, Itālija); inovatīva sinerģētisku, labi izstrādātu, uz tehnoloģijām balstītu risinājumu integrācija, kuras nolūks ir vienlaikus efektivizēt gan Itālijas, gan Austrijas reģionālo elektroenerģijas sistēmu ekspluatāciju |
10.6. |
Viedrobežu iniciatīva (Francija, Vācija); viedrobežu iniciatīva starp Francijas un Vācijas izstrādātajām rīcībpolitikām radīs saikni, kas stratēģiski atbalstīs pilsētas un teritorijas enerģētiskās pārkārtošanās procesā un Eiropas tirgus integrāciju |
11. Prioritārā tematiskā joma “Elektromaģistrāles”
To KIP saraksts, kam ir divkāršs apzīmējums kā elektromaģistrālei
Nr. |
Definīcija |
||||||||||
Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”) |
|||||||||||
1.1. |
|
||||||||||
1.3. |
Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
1.4. |
Dānijas un Vācijas kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
1.6. |
Francijas un Īrijas starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE) (t. s. “Celtic Interconnector”) |
||||||||||
1.7. |
Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi KIP:
|
||||||||||
1.8. |
Vācijas un Norvēģijas starpsavienojums (t. s. “Nordlink”)
|
||||||||||
1.10. |
Apvienotās Karalistes un Norvēģijas starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst viens vai vairāki no šiem KIP:
|
||||||||||
1.13. |
Starpsavienojums starp Islandi un Apvienoto Karalisti (t. s. “Ice Link”) |
||||||||||
1.14. |
Starpsavienojums starp Revsing (DK) un Bicker Fen (UK) (t. s. “Viking Link”) |
||||||||||
1.15. |
Starpsavienojums starp Antwerp (BE) apkaimi un Kemsley (UK) apkaimi |
||||||||||
1.16. |
Starpsavienojums starp Nīderlandi un Apvienoto Karalisti |
||||||||||
Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Electricity”) |
|||||||||||
2.2. |
|
||||||||||
2.4. |
Starpsavienojums starp Codrongianos (IT), Lucciana (Korsika, FR) un Suvereto (IT) (t. s. “SACOI 3”) |
||||||||||
2.5. |
|
||||||||||
2.7. |
Francijas un Spānijas starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES) (t. s. “Biscay Gulf”) |
||||||||||
2.9. |
Iekšējā līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie rietumu robežām (t. s. “Ultranet”) |
||||||||||
2.10. |
Iekšējā līnija starp Brunsbüttel–Grοβgartach un Wilster–Grafenrheinfeld (DE), kas paredzēta jaudas palielināšanai pie ziemeļu un dienvidu robežām (t. s. “Suedlink”) |
||||||||||
2.13. |
Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Electricity”) |
|||||||||||
3.10. |
Izraēlas, Kipras un Grieķijas kopa (t. s. “EUROASIA Interconnector”), kurā ietilpst šādi KIP:
|
||||||||||
3.12. |
Iekšējā līnija Vācijā starp Wolmirstedt un Bavāriju, paredzēta iekšējās ziemeļu–dienvidu pārvades jaudas palielināšanai |
||||||||||
3.27. |
Starpsavienojums starp Sicīliju (IT) un Tunisijas mezglu (TU) (t. s. “ELMED”) |
||||||||||
Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojumu plāns” (“BEMIP Electricity”) |
|||||||||||
4.1. |
Dānijas un Vācijas starpsavienojums starp Tolstrup Gaarde (DK) un Bentwisch (DE) ar jūras vēja parkiem Kriegers Flak (DK) un Baltic 1 un 2 (DE) (t. s. “Kriegers Flak Combined Grid Solution”) |
12. Oglekļa dioksīda pārrobežu tīkls
Nr. |
Definīcija |
12.1. |
Teesside CO2 mezgls (Apvienotā Karaliste, turpmākās fāzēs Nīderlande, Beļģija, Vācija) |
12.2. |
CO2 Sapling Transporta un infrastruktūras projekts (Apvienotā Karaliste, tālākajos posmos Nīderlande un Norvēģija) |
12.3. |
Roterdamas mezgls (Nīderlande un Apvienotā Karaliste) |
12.4. |
CO2, pārrobežu transporta savienojumi starp emisiju avotiem Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē un glabātavu Norvēģijā |
C. SARAKSTI “PROJEKTI, KO PAR KIP VAIRS NEUZSKATA” UN “PROJEKTI, KAS TAGAD IETILPST CITOS KIP”
1. Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
1.1.3.
1.2.
1.5.
1.9.2.
1.9.3.
1.9.4.
1.9.5.
1.9.6.
1.11.1.
1.11.2.
1.11.3.
1.11.4.
2. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Electricity”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
2.2.2
2.2.3
2.3.1
2.3.2
2.5.2
2.6
2.8
2.11.1
2.11.2
2.11.3
2.12
2.15.2
2.15.3
2.15.4
2.16.2
2.19
2.20
2.21
2.22
2.25.1
2.25.2
2.26
Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP |
|
Projekta sākotnējais KIP numurs |
Tā KIP numurs, kurā projekts tagad ir iekļauts |
2.1. |
3.1.4. |
3. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Electricity”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
3.1.3
3.2.1
3.2.3
3.3
3.5.1
3.5.2
3.6.1
3.6.2
3.8.2
3.8.3
3.8.6
3.9.2
3.9.3
3.9.4
3.13
3.14.1
3.15.1
3.15.2
3.16.2
3.16.3
3.18.1
3.18.2
3.19.2
3.19.3
3.20.1
3.20.2
3.25
3.26
Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP |
|
Projekta sākotnējais KIP numurs |
Tā KIP numurs, kurā projekts tagad ir iekļauts |
3.19.1. |
3.22.5. |
4. Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojumu plāns” (“BEMIP Electricity”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
4.5.1.
4.5.3.
4.5.4.
4.5.5.
4.8.6.
Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP |
|
Projekta sākotnējais KIP numurs |
Tā KIP numurs, kurā projekts tagad ir iekļauts |
4.3. |
4.8.9. |
4.9. |
4.8.9. |
5. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Gas”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
5.2
5.6
5.7.1
5.7.2
5.9
5.12
5.13
5.14
5.15.1
5.15.2
5.15.3
5.15.4
5.15.5
5.16
5.17.1
5.17.2
5.18
5.20
Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP |
|
Projekta sākotnējais KIP numurs |
Tā KIP numurs, kurā projekts tagad ir iekļauts |
5.8.1. |
5.5.2. |
5.8.2. |
5.5.2. |
6. Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Gas”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
6.3
6.5.3
6.5.4
6.7
6.8.3
6.9.2
6.9.3
6.11
6.12
6.16
6.17
6.19
6.20.1
6.20.5
6.21
6.22.1
6.22.2
6.25.2
Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP |
|
Projekta sākotnējais KIP numurs |
Tā KIP numurs, kurā projekts tagad ir iekļauts |
6.1.1 |
6.2.10 |
6.1.2 |
6.2.11 |
6.1.3 |
6.2.11 |
6.1.4 |
6.2.11 |
6.1.5 |
6.2.11 |
6.1.6 |
6.2.11 |
6.1.7 |
6.2.11 |
6.1.8 |
6.2.2 |
6.1.9 |
6.2.11 |
6.1.10 |
6.2.2 |
6.1.11 |
6.2.2 |
6.1.12 |
6.2.12 |
6.2.3 |
6.2.2 |
6.2.4 |
6.2.2 |
6.2.5 |
6.2.2 |
6.2.6 |
6.2.2 |
6.2.7 |
6.2.2 |
6.2.8 |
6.2.2 |
6.2.9 |
6.2.2 |
6.5.2 |
6.5.6 |
6.6 |
6.26.1 |
6.8.4 |
6.25.4 |
6.13.1 |
6.24.4 |
6.13.2 |
6.24.4 |
6.13.3 |
6.24.4 |
6.14 |
6.24.1 |
6.15.1 |
6.24.10 |
6.15.2 |
6.24.10 |
6.18 |
7.3.4 |
6.24.2 |
6.24.1 |
6.24.3 |
6.24.1 |
6.24.5 |
6.24.4 |
6.24.6 |
6.24.4 |
6.24.7 |
6.24.4 |
6.24.8 |
6.24.4 |
6.24.9 |
6.24.4 |
6.25.3 |
6.24.10 |
6.26.2 |
6.26.1 |
6.26.3 |
6.26.1 |
6.26.4 |
6.26.1 |
6.26.5 |
6.26.1 |
6.26.6 |
6.26.1 |
7. Prioritārais koridors “Dienvidu gāzes koridors” (“SGC”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
7.1.2
7.1.5
7.1.7
7.2.1
7.2.2
7.2.3
7.4.1
7.4.2
Projekti, kas tagad ietilpst citos KIP |
|
Projekta sākotnējais KIP numurs |
Tā KIP numurs, kurā projekts tagad ir iekļauts |
7.1.6 |
7.1.3 |
7.1.4 |
7.3.3 |
7.3.2 |
7.5 |
8. Prioritārais koridors “Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojumi attiecībā uz gāzi” (“BEMIP Gas”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
8.1.2.1
8.1.2.2
8.1.2.3
8.1.2.4
8.2.3
8.4
8.8
9. Prioritārais koridors “Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē” (“OSC”)
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
9.3.
10. Prioritārā tematiskā joma “Viedo tīklu ieviešana”
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
10.1.
10.2.
11. Prioritārā tematiskā joma “Elektromaģistrāles”
To projektu KIP numuri, ko tagad par KIP vairs neuzskata
1.5.
(1) Vai BACI tiks īstenots kā KIP, ir atkarīgs no pilotprojekta Trading Regional Upgrade.