24.11.2015 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 306/31 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2119
(2015. gada 20. novembris),
ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES nosaka labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par koksnes materiālu plātņu ražošanu
(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 8062)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmumu, ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (2), ir izveidots forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji. |
(2) |
Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punktu Komisija 2014. gada 24. septembrī saņēma minētā foruma atzinumu par LPTP atsauces dokumenta par koksnes materiālu plātņu ražošanu ierosināto saturu un to publiskoja. |
(3) |
Šā lēmuma pielikumā izklāstītie LPTP secinājumi ir minētā LPTP atsauces dokumenta pamatelements, un tie ir secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, to apraksts, informācija to piemērotības izvērtēšanai, ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi, saistītais monitorings, saistītie patēriņa līmeņi un attiecīgā gadījumā atbilstīgi teritorijas sanācijas pasākumi. |
(4) |
LPTP secinājumus izmanto par atsauci, nosakot atļaujas nosacījumus iekārtām, uz kurām attiecas Direktīvas 2010/75/ES II nodaļa, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka tādas emisiju robežvērtības, lai nodrošinātu, ka parastos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisiju līmeņus, kas saistīti ar LPTP secinājumos noteiktajiem labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem. |
(5) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Tiek pieņemti LPTP secinājumi par koksnes materiālu plātņu ražošanu, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2015. gada 20. novembrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Karmenu VELLA
(1) OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.
(2) OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.
PIELIKUMS
LPTP SECINĀJUMI PAR KOKSNES MATERIĀLU PLĀTŅU RAŽOŠANU
TVĒRUMS | 32 |
VISPĀRĒJI APSVĒRUMI | 33 |
DEFINĪCIJAS UN AKRONĪMI | 34 |
1.1. |
VISPĀRĪGIE LPTP SECINĀJUMI | 36 |
1.1.1. |
Vidiskās pārvaldības sistēma | 36 |
1.1.2. |
Laba saimniekošana | 37 |
1.1.3. |
Troksnis | 38 |
1.1.4. |
Emisijas augsnē un pazemes ūdeņos | 38 |
1.1.5. |
Enerģijas pārvaldība un energoefektivitāte | 39 |
1.1.6. |
Smakas | 40 |
1.1.7. |
Atkritumu un atlieku apsaimniekošana | 40 |
1.1.8. |
Monitorings | 41 |
1.2. |
EMISIJAS GAISĀ | 43 |
1.2.1. |
Virzītās emisijas | 43 |
1.2.2. |
Difūzās emisijas | 47 |
1.3. |
EMISIJAS ŪDENĪ | 48 |
1.4. |
TEHNISKO PAŅĒMIENU APRAKSTS | 49 |
1.4.1. |
Emisijas gaisā | 49 |
1.4.2. |
Emisijas ūdenī | 51 |
TVĒRUMS
Šie LPTP secinājumi attiecas uz Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.1. punkta c) apakšpunktā minētajām darbībām, respektīvi,
— |
viena vai vairāku šādu veidu koksnes materiālu plātņu rūpnieciska ražošana: orientētu kokskaidu plātņu, daļiņu plātņu vai šķiedru plātņu ražošana ar ražošanas jaudu, kas pārsniedz 600 m3 dienā. |
Konkrētāk, šie LPTP secinājumi aptver:
— |
koksnes materiālu plātņu ražošanu, |
— |
objektā esošas sadedzināšanas iekārtas (tostarp dzinējus), kas ģenerē karstas gāzes žāvētavām ar gāzu tiešo padevi, |
— |
ar sveķiem impregnēta papīra ražošanu. |
Šie LPTP secinājumi neaptver:
— |
objektā esošas sadedzināšanas iekārtas (tostarp dzinējus), kas neģenerē karstas gāzes žāvētavām ar gāzu tiešo padevi, |
— |
neapstrādātu plātņu laminēšanu, lakošanu vai krāsošanu. |
Citi atsauces dokumenti, kuri attiecas uz šajos LPTP secinājumos aplūkotajām darbībām:
Atsauces dokuments |
Temats |
No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings (ROM) |
Gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings |
Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas (LCP) |
Sadedzināšanas tehniskie paņēmieni |
Atkritumu incinerācija (WI) |
Atkritumu incinerācija |
Energoefektivitāte (ENE) |
Energoefektivitāte |
Atkritumu apstrāde (WT) |
Atkritumu apstrāde |
Ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS) |
Materiālu glabāšana un manipulācijas ar tiem |
Ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM) |
Tehnisko paņēmienu ekonomiskie aspekti un šķērsvidiskā ietekme |
Organisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana (LVOC) |
Melamīna, formaldehīda–karbamīda sveķu un metilēndifenildiizocianāta ražošana |
VISPĀRĒJI APSVĒRUMI
LABĀKIE PIEEJAMIE TEHNISKIE PAŅĒMIENI
Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.
Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārizmantojami.
AR LPTP SAISTĪTIE EMISIJU LĪMEŅI (LPTP SEL) ATTIECĪBĀ UZ EMISIJĀM GAISĀ
Ja nav norādīts citādi, šajos LPTP secinājumos dotie LPTP SEL, kas attiecas uz emisijām gaisā, ir koncentrācijas, kas izteiktas kā emitēto vielu masa uz atlikumgāzu tilpumu standarta apstākļos (273,15 K, 101,3 kPa) un sausā stāvoklī, izteiktas mg/Nm3.
Skābekļa atsauces līmeņi ir šādi:
Emisiju avots |
Skābekļa atsauces līmenis |
Daļiņu plātņu vai orientētu kokskaidu plātņu žāvētavas ar gāzu tiešo padevi atsevišķi vai kopā ar presi |
Skābekļa tilpumkoncentrācija – 18 % |
Visi citi avoti |
Pēc skābekļa līmeņa nekoriģē |
Formula emisiju koncentrācijas aprēķināšanai pie skābekļa atsauces līmeņa ir šāda:
kur: |
|
LPTP SEL emisijām gaisā attiecas uz vidējo vērtību paraugošanas periodā, kas nozīmē:
Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes (1)
AR LPTP SAISTĪTIE EMISIJU LĪMEŅI (LPTP SEL) ATTIECĪBĀ UZ EMISIJĀM ŪDENĪ
Šajos LPTP secinājumos dotie LPTP SEL, kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir koncentrācijas vērtības (emitēto vielu masa uz ūdens tilpumu), izteiktas kā mg/l.
Šie LPTP SEL attiecas uz viena gada laikā iegūtu paraugu vidējo vērtību, t. i., visu to 24 stundu plūsmproporcionālo apvienoto paraugu pēc plūsmas svērto vidējo vērtību, kas ņemti vienā gadā ar minimālo biežumu, kas noteikts attiecīgajam parametram, normālos ekspluatācijas apstākļos.
Formula, pēc kuras aprēķina visu 24 stundu plūsmproporcionālo apvienoto paraugu vidējo vērtību, kas svērta pēc plūsmas, ir:
kur: |
cw ir parametra pēc plūsmas svērtā vidējā koncentrācija; n ir mērījumu skaits; ci ir parametra vidējā koncentrācija periodā i; qi ir vidējais caurplūdums periodā i. |
Ja var demonstrēt, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālu paraugošanu.
Visi LPTP SEL emisijām ūdenī attiecas uz punktu, kurā notiek emisija no iekārtas.
DEFINĪCIJAS UN AKRONĪMI
Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:
Termins |
Definīcija |
ĶSP |
Ķīmiskais skābekļa patēriņš; skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskās matērijas pilnīgai oksidācijai par oglekļa dioksīdu (parasti to lieto, runājot par analīzi ar dihromātoksidāciju). |
Nepārtraukta mērīšana |
Mērlieluma nepārtraukta noteikšana, izmantojot pastāvīgi uzstādītu automātisku mērīšanas sistēmu (AMS) vai nepārtraukta emisiju monitoringa sistēmu (CEM). |
Nepārtrauktas darbības prese |
Plātņu prese, kas presē vienlaidu plātņmateriālu. |
Difūzās emisijas |
Nevirzītas emisijas, kas netiek emitētas specifiskos emisijas punktos, piemēram, dūmeņos. |
Žāvētava ar gāzu tiešo padevi |
Žāvētava, kurā karstās gāzes no sadedzināšanas iekārtas ir tiešā kontaktā ar žāvējamajām daļiņām, lielizmēra skaidām jeb šķēpeļskaidām vai šķiedrām. Žāvēšana notiek ar konvekciju. |
Putekļi |
Visas daļiņas |
Esoša iekārta |
Iekārta, kas nav jauna iekārta. |
Šķiedras |
Koksnes vai citu augu izcelsmes materiālu lignoceluloziskās sastāvdaļas, kas iegūtas ar mehānisku vai termomehānisku šķiedrošanu, izmantojot smalcinātāju. Šķiedras izmanto par izejvielu šķiedru plātņu ražošanā. |
Šķiedru plātne |
Kā definēts EN 316, tas ir “plātņu materiāls ar nominālo biezumu vismaz 1,5 mm vai lielāku, ražots no lignoceluloziskām šķiedrām, izmantojot karstumu un/vai spiedienu”. Par šķiedru plātnēm uzskata arī mitrā paņēmiena šķiedru plātnes (cietās, puscietās un mīkstās šķiedru plātnes) un sausā paņēmiena šķiedru plātnes (MDF). |
Lapkoku koksne |
Vairāku koku sugu, piemēram, apses, dižskābarža, bērza un eikalipta koksne. Jēdziens “lapkoku koksne” ir pretstatīts jēdzienam “skujkoku koksne”. |
Žāvētava ar gāzu netiešo padevi |
Žāvētava, kurā žāvēšana notiek tikai ar siltumstarošanu un siltumvadīšanu. |
Plātņmateriāla formēšana |
Process, kurā izklāj daļiņas, šķēpeļskaidas vai šķiedras, tādējādi izveidojot plātņmateriālu, ko virza uz presi. |
Daudzatveru prese |
Plātņu prese, kurā presē vienu vai vairākas individuāli formētas plātnes. |
Jauna iekārta |
Iekārta, kuras ekspluatācijai iekārtu kompleksā pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai iekārta, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnībā nomainīta. |
NOX |
Slāpekļa monoksīda (NO) un slāpekļa dioksīda (NO2) summa, kas izteikta kā NO2. |
OSB |
Orientētu kokskaidu plātne, definēta EN 300, t. i., “daudzkārtaina plātne, kas sastāv galvenokārt no šķēpeļskaidām [lielizmēra skaidām] kopā ar saistvielu. Ārējās kārtas šķēpeļskaidas ir orientētas paralēli plātnes garumam vai platumam. Iekšējā kārtas vai kārtu šķēpeļskaidas var nebūt orientētas vai būt orientētas, parasti – taisnā leņķī attiecībā pret ārējo kārtu šķēpeļskaidām”. |
PB |
Daļiņu plātne, definēta EN 309, t. i., “plātņu materiāls, kas, izmantojot spiedienu un karstumu, izgatavots no koksnes daļiņām (koka plēksnēm, šķeldām, ēveļskaidām, zāģskaidām u. tml.) un/vai citiem lignuceluloziskiem materiāliem daļiņu formā (linu spaļiem, kaņepju spaļiem, cukurniedru izspaidām), kam pievienots adhezīvs”. |
PCDD/F |
Polihlorētie dibenzodioksīni un polihlorētie dibenzofurāni |
Periodiski mērījumi |
Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām etalonmetodēm. |
Tehniskais ūdens |
Notekūdeņi no ražotnē veiktajiem procesiem un darbībām, izņemot virszemes noteces ūdeņus. |
Reģenerēta koksne |
Materiāls, kas sastāv galvenokārt no koksnes. Reģenerēta koksne var sastāvēt no atgūtas koksnes un koksnes atliekām. Atgūta koksne ir materiāls, kas galvenokārt satur koksni, kas nākusi tieši no pēcpatēriņa pārstrādātās koksnes. |
Smalcināšana |
Šķiedru iegūšana no šķeldām, izmantojot smalcinātāju. |
Apaļkoks |
Baļķis |
Skujkoku koksne |
Skujkoku, piemēram, priedes un egles, koksne. Jēdziens “skujkoku koksne” ir pretstatīts jēdzienam “lapkoku koksne”. |
Virszemes noteces ūdeņi |
Nokrišņu noteces un drenāžas ūdens no āra apaļkoku krautuvju zonām, tostarp āra tehnoloģisko procesu zonām. |
KSC |
Kopējās suspendētās cietvielas (notekūdeņos); visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija, kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem. |
KGOS |
Kopējie gaistošie organiskie savienojumi, izteikti kā C (gaisā). |
Augšupējā un lejupējā koksnes apstrāde/pārstrāde |
Visas aktīvās darbības ar koka daļiņām, šķeldām, šķēpeļskaidām vai šķiedrām, kā arī presētām plātnēm, manipulācijas ar tām, to glabāšana vai transportēšana. Augšupējā apstrāde/pārstrāde ietver visus koksnes apstrādes/pārstrādes posmus pēc tam, kad koksne kā izejviela atstāj krautuvi. Lejupējā apstrāde/pārstrāde ietver visus procesus no brīža, kad plātne atstāj presi, līdz brīdim, kad neapstrādātā plātne vai plātņražojums ar pievienoto vērtību tiek novietots glabāšanā. Augšupējā un lejupējā koksnes apstrāde/pārstrāde neietver ne žāvēšanas procesu, ne plātņu presēšanu. |
1.1. VISPĀRĪGIE LPTP SECINĀJUMI
1.1.1. Vidiskās pārvaldības sistēma
1. LPTP. |
LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir ieviest un konsekventi īstenot tādu vidiskās pārvaldības sistēmu (EMS), kam piemīt visas šīs iezīmes:
Dažos gadījumos EMS ietilpst šādi elementi:
|
EMS (piemēram, standarta vai nestandarta) tvērums (piemēram, detalizācijas līmenis) un veids parasti ir saistīts ar iekārtu kompleksa veidu, lielumu un sarežģītību un to, kāda ir iespējamā ietekme uz vidi.
1.1.2. Laba saimniekošana
2. LPTP. |
LPTP, kā līdz minimumam samazināt ražošanas procesa ietekmi uz vidi, ir ievērot labas saimniekošanas principus, izmantojot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
3. LPTP. |
LPTP, kā samazināt emisijas gaisā, ir izmantot atlikumgāzu attīrīšanas sistēmas ar augstu darbgatavību un optimālu jaudu normālos ekspluatācijas apstākļos. |
Netipiskiem ekspluatācijas apstākļiem var paredzēt īpašas procedūras, it sevišķi:
i) |
iedarbināšanai un apturēšanai; |
ii) |
citiem īpašiem apstākļiem, kas var ietekmēt sistēmu pareizu darbību (piem., regulārie un neplānotie sadedzināšanas iekārtas un/vai atlikumgāzu attīrīšanas sistēmas tehniskās apkopes un tīrīšanas darbi). |
1.1.3. Troksnis
4. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – samazināt trokšņa un vibrāciju emisiju, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
1.1.4. Emisijas augsnē un pazemes ūdeņos
5. LPTP. |
LPTP, kā novērst emisijas augsnē un pazemes ūdeņos, ir izmantot tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
1.1.5. Enerģijas pārvaldība un energoefektivitāte
6. LPTP. |
LPTP, kā samazināt enerģijas patēriņu, ir pieņemt enerģijas pārvaldības plānu, kas ietver visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
7. LPTP. |
LPTP, kā palielināt energoefektivitāti, ir optimizēt sadedzināšanas iekārtas darbību, monitorējot un kontrolējot svarīgākos degšanas parametrus (piem., O2, CO, NOx) un izmantojot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
8. LPTP. |
LPTP, kā slapjās šķiedras šķiedru plātņu ražošanai sagatavot energoefektīvi, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
1.1.6. Smakas
9. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – mazināt smakas no iekārtu kompleksa, ir ieviest, īstenot un regulāri pārskatīt smaku pārvaldības plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un ietver visus šos elementus:
|
Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai konstatēts, ka smakas sagādā problēmas dzīvojamos rajonos vai citās sensitīvās zonās (piemēram, atpūtas zonās).
10. LPTP. |
LPTP, kā novērst un mazināt smakas, ir attīrīt atlikumgāzes no žāvētavas un preses saskaņā ar 17. un 19. LPTP. |
1.1.7. Atkritumu un atlieku apsaimniekošana
11. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – mazināt apglabājamo atkritumu rašanos, ir pieņemt un īstenot atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un nodrošina, ka tiek novērsta atkritumu rašanās, atkritumi tiek sagatavoti atkārtotai izmantošanai, pārstrādāti vai kādā citā veidā reģenerēti (šādā secībā). |
12. LPTP. |
LPTP, kā samazināt apglabājamo cieto atkritumu daudzumu, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
13. LPTP. |
LPTP, kā nodrošināt pēc biomasas dedzināšanas palikušo smago pelnu un izdedžu drošu apsaimniekošanu un atkārtotu izmantošanu, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
1.1.8. Monitorings
14. LPTP. |
LPTP ir saskaņā ar EN standartiem vismaz tālāk norādītajā biežumā monitorēt emisijas gaisā un ūdenī un monitorēt procesu dūmgāzes. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, nacionālos vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.
Žāvētavas emisiju gaisā un žāvētavas un preses kombinēto attīrīto emisiju monitorings
Tādu virzīto gaisā emitēto vielu monitorings, kas radušās augšupējā un lejupējā koksnes apstrādē/pārstrādē
Tādu sadedzināšanas procesa dūmgāzu monitorings, ko vēlāk izmanto žāvētavās ar gāzu netiešo padevi (12)
Tādu ūdenī emitēto vielu monitorings, kas radušās no koksnes šķiedru ražošanas
Tādu ūdenī emitēto vielu monitorings, kas radušās no virszemes noteces ūdeņiem
|
15. LPTP. |
LPTP, kā nodrošināt emisiju novēršanai un mazināšanai lietoto tehnisko paņēmienu pastāvību un efektivitāti, ir monitorēt piemērotus aizstājparametrus. |
Monitorējamie aizstājparametri var būt, piemēram šādi: atlikumgāzes plūsma; emisiju vizuālie parametri; skruberu gadījumā – ūdens plūsma un ūdens temperatūra; elektrostatisko nogulsnētāju gadījumā – sprieguma kritums; ventilatoru ātrums un spiediena kritums maisa filtros. Aizstājparametrus izvēlas atkarībā no tā, kādus tehniskos paņēmienus izmanto emisiju novēršanai un mazināšanai.
16. LPTP. |
LPTP ir monitorēt galvenos procesa parametrus, kas attiecas uz emisijām ūdenī no ražošanas procesa, tostarp notekūdeņu plūsmu, pH un temperatūru. |
1.2. EMISIJAS GAISĀ
1.2.1. Virzītās emisijas
17. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai samazināt emisijas gaisā no žāvētavas, ir panākt un uzturēt līdzsvarotu žāvēšanas procesu un izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
1. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) attiecībā uz žāvētavas emisijām gaisā un žāvētavas un preses kombinētajām apstrādātajām emisijām
Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 14. LPTP. |
18. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no žāvētavām ar gāzu tiešo padevi, ir izmantot a) paņēmienu vai a) paņēmienu kombinācijā ar b) paņēmienu.
2. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no žāvētavas ar gāzu tiešo padevi
Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 14. LPTP. |
19. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt no preses gaisā emitēto vielu daudzumu, ir savāktās preses atlikumgāzes atdzesēšana gāzu vadā un piemērota tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombinācija.
3. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) emisijām gaisā no preses
Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 14. LPTP. |
20. LPTP. |
LPTP, kā samazināt putekļu emisijas gaisā no augšupējās un lejupējās koksnes apstrādes/pārstrādes, koksnes materiālu pārvietošanas un plātņmateriāla veidošanas, ir izmantot vai nu maisa filtru, vai ciklonfiltru. |
Drošības apsvērumu dēļ maisa filtrs vai ciklonfiltrs var nebūt izmantojams gadījumos, kad par izejvielu izmanto reģenerētu koksni. Tādā gadījumā var izmantot slapjās attīrīšanas paņēmienu (piemēram, skruberi).
4. tabula
Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) attiecībā uz virzītām putekļu emisijām gaisā no augšupējās unlejupējās koksnes apstrādes/pārstrādes, koksnes materiālu pārvietošanas un plātņmateriāla veidošanas
Parametrs |
Mērvienība |
LPTP SEL (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
Putekļi |
mg/Nm3 |
< 3–5 (21) |
Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 14. LPTP.
21. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai samazināt gaistošo organisko savienojumu emisijas no papīra impregnēšanas žāvētājkrāsnīm, ir izmantot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
5. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) KGOS un formaldehīda emisijām gaisā no papīra impregnēšanas žāvētājkrāsnīm
Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 14. LPTP. |
1.2.2. Difūzās emisijas
22. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – mazināt difūzās emisijas gaisā no preses, ir optimizēt izdalgāzu savākšanu un izdalgāzes virzīt uz apstrādi (sk. 19. LPTP). |
Atlikumgāzu efektīva savākšana un apstrāde (sk. 19. LPTP) gan pie preses izvadatveres, gan pie preses līnijas – nepārtrauktas darbības preses gadījumā. Esošu daudzatveru prešu gadījumā preses apvalkošanas izmantojamība drošības apsvērumu dēļ var būt ierobežota.
23. LPTP. |
LPTP, kā samazināt difūzās putekļu emisijas gaisā no koksnes materiālu transportēšanas, manipulācijām ar tiem un to glabāšanas, ir izveidot un īstenot putekļu pārvaldības plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
1.3. EMISIJAS ŪDENĪ
24. LPTP. |
LPTP, kā samazināt savākto notekūdeņu piesārņojuma slodzi, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
25. LPTP. |
LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no virszemes noteces ūdeņiem, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
6. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) attiecībā uz KSC un virszemes noteces ūdeņu tiešo novadīšanusaņēmējā ūdensobjektā
Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 14. LPTP. |
26. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt ražošanas procesa notekūdeņu rašanos koksnes šķiedru ražošanā, ir pēc iespējas lielākā mērā reciklēt tehnisko ūdeni. |
Šķeldu skalošanas, vārīšanas un/vai smalcināšanas tehnisko ūdeni reciklējiet slēgtos vai atvērtos kontūros, smalcināšanas iekārtas līmenī no tā vispiemērotākajā veidā mehāniski atdalot cietvielas vai to attīrot ar iztvaicēšanu.
27. LPTP. |
LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no koksnes šķiedru ražošanas, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
7. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) attiecībā uz koksnes šķiedru ražošanas procesu notekūdeņu tiešo novadīšanu saņēmējā ūdensobjektā
Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 14. LPTP. |
28. LPTP. |
LPTP, kā novērst un samazināt to slapjo gaisa attīrīšanas sistēmu notekūdeņu daudzumu, kas pirms novadīšanas jāattīra, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
1.4. TEHNISKO PAŅĒMIENU APRAKSTS
1.4.1. Emisijas gaisā
Tehniskais paņēmiens |
Apraksts |
Biofiltrs |
Biofiltrs noārda organiskus savienojumus bioloģiskās oksidācijas ceļā. Atlikumgāzu plūsma tiek vadīta cauri inerta materiāla (piemēram, plastmasas vai keramikas) nesējslānim, kurā organiskos savienojumus oksidē dabā sastopami mikroorganismi. Biofiltrs ir sensitīvs pret putekļiem, augstu temperatūru un lielām atlikumgāzu ieplūdes temperatūras svārstībām. |
Bioskruberis |
Bioskruberis ir biofiltrs kombinācijā ar mitro skruberi, kas atlikumgāzi sagatavo biofiltram, atdalot putekļus un samazinot ieplūdes temperatūru. Ūdeni pastāvīgi reciklē; to ievada pildslāņa kolonnā, kurai tas iztek cauri. Ūdens sakrājas nostādināšanas tvertnē, kur notiek tālāka noārdīšanās. Noārdīšanos var optimizēt, pielāgojot pH un pievienojot barības vielas. |
Ciklons |
Ciklons ar inerces palīdzību atdala putekļus no atlikumgāzu plūsmām, izmantojot centrbēdzes spēku, parasti – konusveida kamerā. Ciklonus izmanto pirmapstrādei pirms tālākas atputekļošanas vai organisko savienojumu atdalīšanas. Var izmantot atsevišķu ciklonu vai multiciklonu. |
Ciklonfiltrs |
Ciklonfiltrā ciklona tehnoloģija (rupjāko putekļu atdalīšanai) ir apvienota ar maisa filtriem (smalkāko putekļu uztveršanai). |
Elektrostatiskais nogulsnētājs (ESN) |
Elektrostatiskajos nogulsnētājos daļiņas elektrizē un atdala ar elektrisko lauku. ESN var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. |
Slapjais elektrostatiskais nogulsnētājs (SESN) |
Slapjais elektrostatiskais nogulsnētājs sastāv no mitrā skrubera, kurš attīra un kondensē atlikumgāzi, un elektrostatiskā nogulsnētāja, kurš darbojas slapjajā režīmā un kurā savāktais materiāls ar ūdeni tiek noskalots no kolektoru plāksnēm. Parasti uzstāda īpašu mehānismu, ar kuru pirms atlikumgāzes izvadīšanas atdala ūdens pilienus (piemēram, demisteri). Savāktos putekļus atdala no ūdens fāzes. |
Maisa filtrs |
Maisa filtri sastāv no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu maisa filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots dūmgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai. |
Katalītiskais termiskais oksidizators (KTO) |
Katalītiskie termiskie oksidizatori iznīcina organiskos savienojumus katalītiski (uz metāla virsmas) un termiski (degkamerā, kurā atlikumgāzes plūsmu uzkarsē kurināmā – parasti dabasgāzes – degšanas liesma un atlikumgāzē esošie GOS). Degšanas temperatūra ir 400°–700 °C. No apstrādātās atlikumgāzes pirms tās izvadīšanas var rekuperēt siltumenerģiju. |
Reģeneratīvais termiskais oksidizators (RTO) |
Termiskie oksidizatori iznīcina organiskos savienojumus termiski (degkamerā, kurā atlikumgāzes plūsmu uzkarsē kurināmā – parasti dabasgāzes – degšanas liesma un atlikumgāzē esošie GOS). Degšanas temperatūra ir 800°–1 100 °C. Reģeneratīvajiem termiskajiem oksidizatoriem ir viena vai vairākas keramikas pildslāņa kameras, kurās pirmajā kamerā notiekošā degšanas cikla sadedzes siltumu izmanto otrās kameras pildslāņa priekškarsēšanai. No apstrādātās atlikumgāzes pirms tās izvadīšanas var rekuperēt siltumenerģiju. |
UTWS žāvētava kopā ar sadedzināšanu ar siltummaini un izvadītās žāvētavas atlikumgāzes termisko apstrādi |
UTWS ir akronīms no vācu valodas: Umluft (žāvētavas atlikumgāzes recirkulēšana), Teilstromverbrennung (daļējas vadītas žāvētavas atlikumgāzes plūsmas pēcsadedzināšana), Wärmerückgewinnung (siltumenerģijas rekuperēšana no žāvētavas atlikumgāzes), Staubabsheidung (sadedzināšanas iekārtas gaisā emitēto gāzu atputekļošana). UTWS apvieno žāvēšanas centrifūgu ar siltummaini un sadedzināšanas iekārtu ar žāvētavas atlikumgāzes recirkulāciju. Žāvētavas recirkulētā atlikumgāze ir karsta tvaika plūsma, kas dara iespējamu tvaikžāvēšanu. Žāvētavas atlikumgāzi atkārtoti uzkarsē siltummainī, kurā karstumu nodrošina dūmgāzes, un ievada atpakaļ žāvētavā. Daļu no žāvētavas atlikumgāzes plūsmas pastāvīgi pievada degkamerā pēcsadedzināšanai. Koksnes žāvēšanā emitētie piesārņotāji tiek iznīcināti procesā ar siltummaini un pēcsadedzināšanā. No sadedzināšanas iekārtas izvadītās dūmgāzes apstrādā ar maisa filtru vai elektrostatisko nogulsnētāju. |
Mitrais skruberis |
Mitrais skruberis uztver un atdala putekļus ar inerciālo impakciju, tiešo intercepciju un absorbciju ūdens fāzē. Ir dažādi mitro skruberu modeļi ar dažādiem darbības principiem, piemēram, skruberis ar izsmidzināšanu, plākšņu sadurskruberis vai Venturi skruberis, un tos var izmantot vai nu putekļu pirmapstrādei, vai atsevišķi. Organisko savienojumu daļēju likvidēšanu var panākt un pastiprināt, skruberī lietojot ķimikālijas (panākot ķīmisko oksidāciju vai cita veida pārveidi). Iegūtais šķidrums jāattīra, ar nostādināšanu vai filtrēšanu atdalot savāktos putekļus. |
1.4.2. Emisijas ūdenī
Tehniskais paņēmiens |
Apraksts |
Bioloģiskā attīrīšana |
Izšķīdušo organisko vielu bioloģiskā oksidēšana mikroorganismu vielmaiņas ceļā vai notekūdeņu organisko vielu sadalīšana ar mikroorganismiem bezgaisa apstākļos. Bioloģiskajai darbībai parasti seko suspendēto cietvielu atdalīšana, piemēram, ar nostādināšanu. |
Koagulācija un flokulācija |
Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem atdala ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. |
Flotācija |
Lielu flokulu vai peldošu daļiņu atdalīšana no efluenta, panākot to pacelšanos līdz suspensijas virsmai. |
Flotācija ar izšķīdinātu gaisu |
Flotācijas paņēmieni, pēc kuriem koagulēto un flokulēto materiālu atdala ar izšķīdinātu gaisu. |
Filtrēšana |
Cietvielu atdalīšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu. Tam var izmantot dažādus paņēmienus, piemēram, filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. |
Eļļu atdalīšana no ūdens |
Nešķīstošo ogļūdeņražu atdalīšana un ekstrahēšana, izmantojot fāzu (šķidrums–šķidrums vai cietviela–šķidrums) atšķirīgā blīvuma principu. Blīvākā fāze nosēžas, savukārt mazāk blīvā fāze paceļas līdz virsmai. |
Aiztures baseini |
Dīķi ar lielu virsmas platību, kuros cietvielas gravitācijas iedarbībā pasīvi nosēžas. |
Nostādināšana |
Suspendēto daļiņu un materiālu atdalīšana, tos nostādinot ar gravitācijas palīdzību. |
(1) Jebkuram parametram, kuram paraugošanas vai analīzes apstākļu dēļ nav lietderīgi lietot 30 minūtes ilgus mērījumus, var izmantot piemērotāku mērījumu ilgumu.
(2) Cieto bioloģisko kurināmo klasifikācijai var izmantot EN 14961-1:2010.
(3) Ja par kurināmo izmanto dabasgāzi, sašķidrināto naftas gāzi utt., no rezultāta atņem metānu, kas monitorēts saskaņā ar EN ISO 25140 vai EN ISO 25139.
(4) Nav jāņem vērā, ja par kurināmo izmanto galvenokārt koksnes kurināmo, dabasgāzi, sašķidrināto naftas gāzi utt.
(5) Tostarp Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl un V.
(6) Jāņem vērā, ja par kurināmo izmanto kontaminētu reģenerētu koksni.
(7) Jāņem vērā, ja izmanto selektīvo nekatalītisko reducēšanu.
(8) Ja EN standarta nav, vēlamā pieeja ir izokinētiska paraugošana saduršķīdumā ar sakarsētu zondi un filtrkasti bez zondes noskalošanas, piemēram, pēc US EPA M316 metodes.
(9) Ja par kurināmo izmanto dabasgāzi, sašķidrināto naftas gāzi utt., no rezultāta atņem metānu, kas monitorēts saskaņā ar EN ISO 25140 vai EN ISO 25139.
(10) Ja EN standarta nav, vēlamā pieeja ir izokinētiska paraugošana saduršķīdumā ar sakarsētu zondi un filtrkasti bez zondes noskalošanas, piemēram, pēc US EPA M316 metodes.
(11) Paraugošanu no maisa filtriem un ciklonfiltriem var aizstāt ar spiediena mazināšanās filtrā nepārtrauktu monitorēšanu – tas ir indikatīvs aizstājparametrs.
(12) Mērījumu punkts atrodas pirms dūmgāzu sajaukšanās ar citām gaisa plūsmām – tikai tad, ja tas ir tehniski iespējams.
(13) Vērojama tendence ĶSP vietā ekonomisku un vidisku apsvērumu dēļ izmantot KOO. Korelācija starp šiem diviem parametriem attiecībā uz katru objektu jānosaka atsevišķi.
(14) Tostarp As, Cr, Cu, Ni, Pb un Zn.
(15) Ja plūsma nav pietiekama reprezentatīvai paraugošanai, plūsmproporcionālo paraugošanu var aizstāt ar kādu citu standarta paraugošanu.
(16) Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.4.1. sadaļā.
(17) Šis LPTP SEL nav piemērojams, ja par galveno izejvielu izmanto priedi.
(18) Par 30 mg/Nm3 mazākas emisijas var sasniegt, izmantojot UTWS žāvētavu.
(19) Ja izmanto gandrīz tikai reģenerētu koksni, diapazona augšējā robeža var sasniegt 15 mg/Nm3.
(20) Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.4.1. sadaļā.
(21) Ja nevar izmantot maisa filtru vai ciklonfiltru, diapazona augšējā robeža var sasniegt 10 mg/Nm3.
(22) Tehniskais paņēmiens aprakstīts 1.4.1. sadaļā.
(23) Bluķa ārējā daļa – ar mizu vai bez tās –, kas tiek pirmā atdalīta zāģēšanas procesā, kurā no baļķa iegūst zāģmateriālus.
(24) Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.4.2. sadaļā.
(25) Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.4.2. sadaļā.
(26) Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.4.2. sadaļā.