24.4.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 123/1 |
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 379/2014
(2014. gada 7. aprīlis),
ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 965/2012, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Konkrētu gaisa kuģu ekspluatācijā iesaistītiem ekspluatantiem un darbiniekiem jāievēro Regulas (EK) Nr. 216/2008 IV pielikumā noteiktās attiecīgās pamatprasības. |
(2) |
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisijai būtu jāpieņem vajadzīgie īstenošanas noteikumi, lai iedibinātu priekšnoteikumus drošai gaisa kuģu ekspluatācijai. Šajos noteikumos pirmām kārtām būtu jāņem vērā gaisa kuģu, organizāciju un gaisa kuģu ekspluatācijas sarežģītība, kā arī ar dažādiem ekspluatācijas veidiem saistītais risks. |
(3) |
Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 965/2012 (2) nosaka īstenošanas noteikumus komerciāliem gaisa pārvadājumiem ar lidmašīnām un helikopteriem. Lai ievērotu Regulas (EK) Nr. 216/2008 pamatprincipus un piemērojamību, būtu jāparedz arī noteikumi komerciāliem gaisa pārvadājumiem ar [gaisa] baloniem un planieriem. Turklāt būtu pienācīgā mērā jāaplūko specifiskās iezīmes, kas raksturo tādus komerciālus lidojumus ar lidmašīnām un helikopteriem, kuri sākas un beidzas tajā pašā lidlaukā vai ekspluatācijas vietā, atbilstoši šādu darbību apmēram, tvērumam un saistītajam riskam. |
(4) |
Komisijas Regula (ES) Nr. 800/2013 (3) groza Regulu (ES) Nr. 965/2012, lai tajā ietvertu noteikumus par nekomerciālu ekspluatāciju atkarībā no gaisa kuģu kompleksā rakstura. Regula (ES) Nr. 965/2012 būtu jāgroza arī tālab, lai atspoguļotu tagadējos jaunākos tehniskos sasniegumus un lai nodrošinātu samērīgus pasākumus dažām ļoti stingri definētām darbībām, kas saistītas ar tādiem gaisa kuģiem, kas nav kompleksi gaisa kuģi, un iesaistītajām organizācijām. |
(5) |
Būtu jāiekļauj arī noteikumi par lidmašīnu, helikopteru, balonu un planieru specializētu ekspluatāciju, lai ņemtu vērā specifiskos šādas ekspluatācijas aspektus un saistīto risku. Samērīguma labad nebūtu pamata uz visa veida komerciālu ekspluatāciju, jo īpaši komerciālu specializētu ekspluatāciju, attiecināt sertifikāciju. Neraugoties uz šāda veida ekspluatācijas komerciālo raksturu, attiecīgajiem ekspluatantiem būtu jānosaka spēju deklarēšanas pienākums, nevis sertifikācija. Neraugoties uz to, drošības interesēs būtu jāprecizē nosacījumi konkrēta veida paaugstināta riska komerciālai specializētai ekspluatācijai, kas varētu apdraudēt trešo personu drošību uz zemes, un tālab jāparedz, ka šādu ekspluatāciju var veikt, tikai saņemot tam atļauju. |
(6) |
Tāpēc Regula (ES) Nr. 965/2012 būtu attiecīgi jāgroza. |
(7) |
Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju un augstu civilās aviācijas drošības līmeni Savienībā, īstenošanas pasākumos jāatspoguļo jaunākie tehniskie sasniegumi, tostarp paraugprakse, kā arī zinātnes un tehnikas attīstība gaisa kuģu ekspluatācijas jomā. Attiecīgi būtu jāņem vērā tehniskās prasības un administratīvās procedūras, par kurām panākta vienošanās Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas un – līdz 2009. gada 30. jūnijam – Eiropas Apvienoto aviācijas iestāžu paspārnē, kā arī spēkā esošie valstu tiesību akti, kuros ņemti vērā konkrētās valsts apstākļi. |
(8) |
Aeronavigācijas nozarei un dalībvalstu iestādēm jāatvēl pietiekami daudz laika, lai pielāgotos jaunajam tiesiskajam regulējumam. |
(9) |
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ir sagatavojusi īstenošanas noteikumu projektu un kā atzinumu to iesniegusi Eiropas Komisijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 19. panta 1. punktu. |
(10) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 216/2008 65. pantam izveidotā komiteja, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 965/2012 groza šādi:
1) |
regulas 1. pantu aizstāj ar šādu: “1. pants Priekšmets un piemērošanas joma 1. Ar šo regulu paredz sīki izstrādātus noteikumus par lidmašīnu, helikopteru, balonu un planieru ekspluatāciju un par tādu ekspluatantu gaisa kuģu perona pārbaudēm, kuri atrodas citas valsts drošības uzraudzībā, tiem nolaižoties lidostās, kas atrodas teritorijā, uz ko attiecas Līguma noteikumi. 2. Ar šo regulu paredz sīki izstrādātus noteikumus arī par to, ar kādiem nosacījumiem izdod, uztur spēkā, groza, ierobežo, aptur vai atsauc tādu gaisa kuģu ekspluatantu apliecības, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 216/2008 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā un kuri iesaistīti komerciālos gaisa pārvadājumos, par apliecību turētāju tiesībām un pienākumiem, kā arī par nosacījumiem, ar kādiem drošības interesēs ekspluatācija jāaizliedz, jāierobežo vai uz ko jāattiecina zināmi nosacījumi. 3. Šajā regulā paredzēti arī sīki izstrādāti noteikumi par nosacījumiem un procedūrām, kā deklarācijas sniedz ekspluatanti, kas iesaistīti kompleksu gaisa kuģu ar dzinēju komerciālā specializētā ekspluatācijā un nekomerciālā ekspluatācijā, tostarp kompleksu gaisa kuģu ar dzinēju nekomerciālā specializētā ekspluatācijā; regulā paredzēti sīki izstrādāti noteikumi arī par šādu ekspluatantu uzraudzību. 4. Šajā regulā paredzēti arī sīki izstrādāti noteikumi par to, ar kādiem nosacījumiem konkrēta veida paaugstināta riska komerciālai specializētai ekspluatācijai drošības interesēs ir vajadzīga atļauja, un par to, ar kādiem nosacījumiem šīs atļaujas izdod, uztur spēkā, groza, ierobežo, aptur vai atsauc. 5. Šo regulu nepiemēro gaisa pārvadājumiem, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta piemērošanas jomā. 6. Šo regulu nepiemēro gaisa pārvadājumiem ar pietauvotiem baloniem un dirižabļiem, tostarp lidojumiem ar pietauvotiem baloniem.”; |
2) |
regulas 2. pantu groza šādi:
|
3) |
regulas 5. pantu groza šādi:
|
4) |
regulas 6. pantu groza šādi:
|
5) |
regulas 8. pantu groza šādi:
|
6) |
regulas 10. panta 3. punktu groza šādi:
|
7) |
regulas 10. pantam pievieno šādu 4., 5., 6. un 7. punktu: “4. Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, dalībvalstis var nolemt nepiemērot specializētiem pārvadājumiem II, III, VII un VIII pielikuma noteikumus līdz 2017. gada 21. aprīlim. 5. Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, dalībvalstis var nolemt II, III un IV pielikuma noteikumus nepiemērot:
6. Ja dalībvalsts izmanto 5. punkta a) apakšpunktā paredzēto atkāpi, piemēro šādus noteikumus:
7. Ja dalībvalsts izmanto 3., 4. un 5. punktā paredzētās atkāpes, tā šo faktu dara zināmu Komisijai un Aģentūrai. Šajā paziņojumā iekļauj atkāpes iemeslus un tās ilgumu, kā arī īstenošanas programmu, kurā izklāstīti paredzētie pasākumi un to īstenošanas termiņš.”; |
8) |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 I–VII pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas I pielikumā; |
9) |
Regulai (ES) Nr. 965/2012 pievieno VIII pielikumu (SPO daļu), kā noteikts šīs regulas pielikumā. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 7. aprīlī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
José Manuel BARROSO
(1) OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.
(2) Komisijas 2012. gada 5. oktobra Regula (ES) Nr. 965/2012, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 296, 25.10.2012., 1. lpp.).
(3) Komisijas 2013. gada 14. augusta Regula (ES) Nr. 800/2013, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 965/2012, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 227, 24.8.2013., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
1. |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 I pielikumu groza šādi:
|
2. |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 II pielikumu groza šādi:
|
3. |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 III pielikumu groza šādi:
|
4. |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 IV pielikumu groza šādi:
|
5. |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 V pielikumu groza šādi:
|
6. |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 VI pielikumā NCC.POL.125. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
|
7. |
Regulas (ES) Nr. 965/2012 VII pielikumu groza šādi:
|
(1) Komisijas 2012. gada 3. augusta Regula (ES) Nr. 748/2012, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (OV L 224, 21.8.2012., 1. lpp.).
II PIELIKUMS
“VIII PIELIKUMS
SPECIALIZĒTA EKSPLUATĀCIJA
(PART-SPO)
SPO.GEN.005 Darbības joma
a) |
Šis pielikums attiecas uz jebkāda veida specializētu ekspluatāciju, kad gaisa kuģi izmanto tādām specializētām darbībām kā lauksaimniecība, būvniecība, fotografēšana, topogrāfiskā uzmērīšana, novērošana un patrulēšana, avioreklāma. |
b) |
Neatkarīgi no a) punkta, veicot nekomerciālus specializētus lidojumus ar gaisa kuģiem, kas nav kompleksi gaisa kuģi ar dzinēju, ievēro VII pielikuma (Part-NCO) noteikumus. |
c) |
Neatkarīgi no a) punkta turpmāk norādītos lidojumus ar gaisa kuģiem, kas nav kompleksi gaisa kuģi ar dzinēju, veic saskaņā ar VII pielikumu (Part-NCO):
|
A APAKŠDAĻA
VISPĀRĒJĀS PRASĪBAS
SPO.GEN.100 Kompetentā iestāde
Kompetentā iestāde ir tās dalībvalsts deleģēta iestāde, kurā ir ekspluatanta galvenā uzņēmējdarbības vieta vai kura ir ekspluatanta dzīvesvietas valsts.
SPO.GEN.101 Līdzekļi atbilstības panākšanai
Lai panāktu atbilstību Regulai (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumiem, ekspluatants var izmantot tādus līdzekļus atbilstības panākšanai, kas ir alternatīvi Aģentūras pieņemtajiem līdzekļiem.
SPO.GEN.102 Tāllidojumu motorplanieri, planieri ar dzinēju un jaukta tipa baloni
a) |
Tāllidojumu motorplanierus ekspluatē saskaņā ar šādām prasībām:
|
b) |
Tāllidojumu motorplanierus aprīko saskaņā ar prasībām, kas piemērojamas lidmašīnām, ja vien D apakšdaļā nav noteikts citādi. |
c) |
Planierus ar dzinēju, izņemot tāllidojumu motorplanierus, ekspluatē un aprīko saskaņā ar prasībām, kas piemērojamas planieriem. |
d) |
Jaukta tipa balonus ekspluatē saskaņā ar prasībām, kas noteiktas karstā gaisa baloniem. |
SPO.GEN.105 Apkalpes pienākumi
a) |
Katrs apkalpes loceklis pienācīgi pilda savus pienākumus. Apkalpes uzdevumus precizē standarta ekspluatācijas procedūrās (SOP) un – attiecīgā gadījumā – lidojumu veikšanas rokasgrāmatā. |
b) |
Ciktāl tas neattiecas uz baloniem, lidojuma kritiskajos posmos vai ikreiz, kad gaisa kuģa kapteinis drošības apsvērumu dēļ to uzskata par nepieciešamu, apkalpes locekļi piesprādzējušies atrodas savā postenī, ja vien SOP nav norādīts citādi. |
c) |
Lidojuma laikā lidojumu apkalpes locekļi, atrodoties savā postenī, piesprādzējas ar drošības jostu. |
d) |
Lidojuma laikā pie gaisa kuģa vadības ierīcēm vienmēr jāatrodas vismaz vienam kvalificētam lidojumu apkalpes loceklim. |
e) |
Apkalpes loceklis nedrīkst uzņemties pildīt pienākumus gaisa kuģī:
|
f) |
Apkalpes loceklis, kas veic darba pienākumus pie vairākiem ekspluatantiem:
|
g) |
Apkalpes loceklis ziņo gaisa kuģa kapteinim:
|
SPO.GEN.106 Funkciju speciālistu pienākumi
a) |
Funkciju speciālists pienācīgi pilda savus pienākumus. Funkciju speciālistu uzdevumus precizē standarta ekspluatācijas procedūrās (SOP). |
b) |
Ciktāl tas neattiecas uz baloniem, lidojuma kritiskajos posmos vai ikreiz, kad gaisa kuģa kapteinis drošības apsvērumu dēļ to uzskata par nepieciešamu, funkciju speciālists piesprādzējies atrodas savā postenī, ja vien SOP nav norādīts citādi. |
c) |
Funkciju speciālistiem noteikti jābūt piesprādzētiem, veicot specializētos uzdevumus, kad ir atvērtas vai izņemtas ārējās durvis. |
d) |
Funkciju speciālisti ziņo gaisa kuģa kapteinim:
|
SPO.GEN.107 Gaisa kuģa kapteiņa atbildība un pilnvaras
a) |
Gaisa kuģa kapteinis ir atbildīgs par:
|
b) |
Gaisa kuģa kapteinim ir tiesības atteikties pārvadāt vai izsēdināt ikvienu personu vai izkraut jebkādu kravu, kas var radīt potenciālus draudus gaisa kuģa vai tajā atrodošos personu drošībai. |
c) |
Gaisa kuģa kapteinis iespējami drīz ziņo attiecīgajai gaisa satiksmes dienesta (ATS) nodaļai par bīstamiem laikapstākļiem vai lidošanas nosacījumiem, kas radušies un varētu ietekmēt citu gaisa kuģu drošību. |
d) |
Neatkarīgi no a) apakšpunkta 6) punkta noteikumiem daudzpilotu apkalpes lidojumos gaisa kuģa kapteinis var turpināt lidojumu tālāk par tuvāko laikapstākļu nosacījumiem atbilstīgo lidlauku, ja ir ieviestas piemērotas riska mazināšanas procedūras. |
e) |
Ārkārtas situācijā, kad jāpieņem tūlītēji lēmumi un jāveic tūlītējas darbības, gaisa kuģa kapteinis veic visas darbības, ko uzskata par vajadzīgām konkrētos apstākļos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 IV pielikuma 7.d punktu. Tādos gadījumos viņš drošības interesēs var neievērot noteikumus, ekspluatācijas procedūras un metodes. |
f) |
Gaisa kuģa kapteinis nekavējoties iesniedz kompetentajai iestādei ziņojumu par nelikumīgu iejaukšanos un informē attiecīgo vietējo iestādi. |
g) |
Gaisa kuģa kapteinis iespējami drīz ar ātrākajiem pieejamiem līdzekļiem informē tuvāko attiecīgo iestādi par nelaimes gadījumu ar gaisa kuģi, kura dēļ kāda persona ir nopietni ievainota vai gājusi bojā vai gaisa kuģim vai īpašumam ir būtiski bojājumi. |
SPO.GEN.108 Gaisa kuģa kapteiņa pienākumi un pilnvaras – baloni
Papildus SPO.GEN.107. punktā minētajam balona kapteinis:
a) |
atbild par pirmslidojuma instruktāžu personām, kas palīdz piepūst balona apvalku un izlaist gaisu no tā; |
b) |
nodrošina, ka balonā vai tā tiešā tuvumā neviens nesmēķē; un |
c) |
nodrošina, lai personas, kas palīdz piepūst balona apvalku un izlaist gaisu no tā, valkātu piemērotu aizsargapģērbu. |
SPO.GEN.110 Tiesību aktu, noteikumu un procedūru ievērošana
Gaisa kuģa kapteinis, apkalpes locekļi un funkciju speciālisti ievēro visus to valstu tiesību aktus, noteikumus un procedūras, kurās tiek veikta ekspluatācija.
SPO.GEN.115 Kopīga valoda
Ekspluatants nodrošina, ka visi apkalpes locekļi un funkciju speciālisti var sazināties vienā kopīgā valodā.
SPO.GEN.120 Lidmašīnu manevrēšana
Ekspluatants nodrošina, ka lidmašīnu lidlauka teritorijā manevrē tikai tad, ja persona pie vadības ierīcēm ir:
a) |
pilots ar atbilstošu kvalifikāciju; vai |
b) |
saņēmusi ekspluatanta norīkojumu un ir:
|
SPO.GEN.125 Rotora iedarbināšana
Helikoptera rotoru nolūkā veikt lidojumu drīkst iedarbināt tikai tad, ja pie vadības ierīcēm ir kvalificēts pilots.
SPO.GEN.130 Pārnēsājamas elektroniskas ierīces
Ekspluatants nevienai personai gaisa kuģī neļauj izmantot pārnēsājamas elektroniskas ierīces (PED), kas var nelabvēlīgi ietekmēt gaisa kuģa sistēmu un iekārtu darbību.
SPO.GEN.135 Informācija par glābšanas un izdzīvošanas aprīkojumu, kam jābūt gaisa kuģī
Ekspluatants nodrošina, ka gaisa kuģī vienmēr ir pieejami saraksti ar informāciju par gaisa kuģī līdzi vedamo glābšanas un izdzīvošanas aprīkojumu tūlītējai saziņai ar glābšanas koordinācijas centriem (RCC).
SPO.GEN.140 Dokumenti, rokasgrāmatas un informācija, kam jābūt gaisa kuģī
a) |
Ja vien nav norādīts citādi, katrā lidojumā gaisa kuģī jābūt šādu dokumentu, rokasgrāmatu un informatīvo materiālu oriģināliem vai kopijām:
|
b) |
Neatkarīgi no a) apakšpunkta dokumentus un informāciju, kas norādīti a) apakšpunkta 2)–11) punktā un a) apakšpunkta 14), 17), 18) un 19) punktā, var uzglabāt lidlaukā vai ekspluatācijas vietā attiecībā uz lidojumiem:
|
c) |
Neatkarīgi no a) apakšpunkta lidojumos ar baloniem vai planieriem, izņemot tāllidojumu motorplanierus (TMG), dokumentus un informāciju, kas minēti no a) apakšpunkta 1) punkta līdz a) apakšpunkta 10) punktam, kā arī no a) apakšpunkta 13) punkta līdz a) apakšpunkta 19) punktam, var pārvadāt izgūšanas nesējlīdzeklī. |
d) |
Ja a) apakšpunkta 2)–8) punktā paredzētie dokumenti ir pazaudēti vai nozagti, ir atļauts turpināt lidojumu līdz galamērķim vai vietai, kur iespējams saņemt aizstājējdokumentāciju. |
e) |
Ekspluatants iespējami drīz pēc kompetentās iestādes lūguma uzrāda vajadzīgos dokumentus, kam jābūt gaisa kuģī. |
SPO.GEN.145 Lidojuma parametru reģistratora ierakstīto datu uzglabāšana, ģenerēšana un izmantošana – kompleksi gaisa kuģi ar dzinēju
a) |
Pēc nelaimes gadījuma vai incidenta, par kuru obligāti jāziņo, attiecīgā gaisa kuģa ekspluatants 60 dienas uzglabā oriģinālos ierakstītos datus, izņemot gadījumus, kad izmeklēšanas iestāde dod citus norādījumus. |
b) |
Lai nodrošinātu reģistrācijas ierīču pastāvīgu izmantojamību, ekspluatants pārbauda lidojuma parametru reģistratora (FDR), pilotu kabīnes skaņas ierakstīšanas ierīces (CVR) un datu pārraides ierakstus un izvērtē ierakstītos datus. |
c) |
Ekspluatants saskaņā ar SPO.IDE.A.145. punktu vai SPO.IDE.H.145. punktu uzglabā FDR darbības laikā veiktos ierakstus, izņemot gadījumus, kad FDR pārbaudes un apkopes vajadzībām drīkst izdzēst līdz vienu stundu ilgu ierakstu, kas pārbaudes laikā ir visvecākais. |
d) |
Ekspluatants uzglabā un uztur atjauninātu dokumentāciju ar vajadzīgo informāciju, lai FDR nolasītos datus pārveidotu parametros, kas izteikti tehniskās vienībās. |
e) |
Ekspluatants dara pieejamus jebkurus uzglabātos lidojuma parametru reģistratora ierakstus, ja kompetentā iestāde to nosaka. |
f) |
CVR ierakstus izmanto mērķiem, kas nav tādu nelaimes gadījumu vai incidentu izmeklēšana, par kuriem jāziņo obligāti, tikai tādā gadījumā, kad tam piekrīt visi iesaistītie apkalpes locekļi un tehniskās apkopes darbinieki. |
g) |
FDR ierakstus vai datu pārraides ierakstus izmanto mērķiem, kas nav tādu nelaimes gadījumu vai incidentu izmeklēšana, par kuriem jāziņo obligāti, ja šādus ierakstus:
|
SPO.GEN.150 Bīstamu izstrādājumu pārvadājumi
a) |
Bīstamu izstrādājumu gaisa pārvadājumus veic saskaņā ar Čikāgas konvencijas 18. pielikumu un tā jaunākajiem grozījumiem, ko papildina Tehniskās instrukcijas bīstamu izstrādājumu drošiem gaisa pārvadājumiem (ICAO Dok. 9284-AN/905), tostarp saskaņā ar tā pielikumiem un visiem citiem pielikumiem vai labojumiem. |
b) |
Bīstamus izstrādājumus drīkst pārvadāt tikai ekspluatants, kas apstiprināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 965/2012 V pielikuma (Part-SPA) G apakšdaļu, izņemot gadījumus, kad:
|
c) |
Ekspluatants ievieš procedūras, ar kurām nodrošina, ka tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai novērstu bīstamu izstrādājumu netīšu ienešanu gaisa kuģī. |
d) |
Ekspluatants saskaņā ar Tehniskajām instrukcijām sniedz darbiniekiem pienākumu pildīšanai vajadzīgo informāciju. |
e) |
Ievērojot Tehniskās instrukcijas, ekspluatants kompetentajai iestādei un tās valsts attiecīgajai iestādei, kur noticis atgadījums, nekavējoties ziņo par:
|
f) |
Ekspluatants gādā par to, lai funkciju speciālistiem tiktu nodrošināta informācija par bīstamiem izstrādājumiem. |
g) |
Ekspluatants nodrošina, lai atbilstīgi Tehniskajām instrukcijām kravas pieņemšanas punktos būtu izvietoti uzraksti ar informāciju par bīstamu izstrādājumu pārvadāšanu. |
SPO.GEN.155 Atbrīvošanās no bīstamām kravām
Izmetot bīstamas kravas, ekspluatants nedrīkst ekspluatēt gaisa kuģi virs blīvi apdzīvotām vietām pilsētās, mazpilsētās vai apdzīvotās vietās vai virs vietām, kur cilvēki pulcējas brīvā dabā.
SPO.GEN.160 Ieroču pārvadāšana un izmantošana
a) |
Lidojumā pārvadājot ieročus kāda specializēta uzdevuma veikšanai, ekspluatants nodrošina, lai brīžos, kad ieročus nelieto, tie būtu drošā stāvoklī. |
b) |
Funkciju speciālists, izmantojot ieroci, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu briesmas gaisa kuģim un personām uz tā klāja vai uz zemes. |
SPO.GEN.165 Iekļūšana lidojuma apkalpes nodalījumā
Gaisa kuģa kapteinis pieņem galīgo lēmumu par piekļuvi lidojuma apkalpes nodalījumam un nodrošina, ka:
a) |
citu personu piekļuve lidojuma apkalpes nodalījumam nenovirza uzmanību vai netraucē lidojuma norisei; un |
b) |
visas personas, ko ved lidojuma apkalpes nodalījumā, ir iepazīstinātas ar attiecīgajām drošības procedūrām. |
B APAKŠDAĻA
EKSPLUATĀCIJAS PROCEDŪRAS
SPO.OP.100 Lidlauku un ekspluatācijas vietu izmantošana
Ekspluatants izmanto tikai attiecīgajam gaisa kuģa tipam un ekspluatācijas veidam piemērotus lidlaukus un ekspluatācijas vietas.
SPO.OP.105 Izolētu lidlauku specifikācija – lidmašīnas
Izvēloties rezerves lidlaukus un degvielas izmantošanas stratēģiju, ekspluatants lidlauku uzskata par izolētu lidlauku, ja lidojuma laiks līdz tuvākajam atbilstīgajam rezerves galamērķa lidlaukam pārsniedz:
a) |
60 minūtes lidmašīnām ar virzuļdzinējiem; vai |
b) |
90 minūtes lidmašīnām ar turbodzinējiem. |
SPO.OP.110 Lidlauka ekspluatācijas minimumi – lidmašīnas un helikopteri
a) |
Ekspluatācijā, ko veic saskaņā ar instrumentāliem lidojumu noteikumiem (IFR), ekspluatants vai gaisa kuģa kapteinis precizē lidlauka ekspluatācijas minimumus katram izlidošanas, galamērķa un rezerves lidlaukam, ko paredzēts izmantot. Obligātie nosacījumi:
|
b) |
Precizējot lidlauka ekspluatācijas minimumus, ekspluatants vai gaisa kuģa kapteinis ņem vērā šādus faktorus:
|
c) |
Īpaša veida nolaišanās un nosēšanās procedūrai obligātos nosacījumus piemēro tikai tad, ja:
|
SPO.OP.111 Lidlauka ekspluatācijas minimumi – NPA, APV, CAT I darbības
a) |
Lēmuma pieņemšanas relatīvais augstums (DH), kas jāizmanto neprecīzas nolaišanās (NPA) laikā, lietojot vienmērīgu augstuma samazināšanas metodi nolaišanās beigu posmā (CDFA), nolaišanās procedūru ar vertikāliem norādījumiem (APV) vai I kategorijas (CAT I) parametriem atbilstīgu ekspluatāciju, nedrīkst būt zemāks par augstāko no šiem lielumiem:
|
b) |
NPA ekspluatācijas minimālais nolaišanās augstums (MDH), nelietojot CDFA metodi, nedrīkst būt zemāks par augstāko no šiem lielumiem:
1. tabula Obligātie sistēmas nosacījumi
|
SPO.OP.112 Lidlauka ekspluatācijas minimumi – riņķošanas manevri ar lidmašīnām
a) |
MDH riņķošanas manevros ar lidmašīnām nedrīkst būt zemāks par augstāko no šiem lielumiem:
|
b) |
Riņķošanas manevros ar lidmašīnu minimālajai redzamībai jāatbilst augstākajam no šiem lielumiem:
2. tabula MDH un minimālā redzamība riņķošanai atbilstīgi lidmašīnas kategorijai
|
SPO.OP.113 Lidlauka ekspluatācijas minimumi – riņķošanas manevri ar helikopteriem virs cietzemes
Riņķošanas manevros ar helikopteriem virs cietzemes MDH nedrīkst būt zemāks par 250 pēdām, bet meteoroloģiskā redzamība nedrīkst būt mazāka par 800 m.
SPO.OP.115 Izlidošanas un nolaišanās procedūras – lidmašīnas un helikopteri
a) |
Gaisa kuģa kapteinim jāievēro izlidošanas un nolaišanās procedūras, ko noteikusi valsts, kur atrodas lidlauks, ja par izmantojamo skrejceļu vai FATO ir publicētas šādas procedūras. |
b) |
Gaisa kuģa kapteinis drīkst novirzīties no publicētā izlidošanas maršruta, ielidošanas maršruta vai nolaišanās procedūras:
|
c) |
Ja tiek ekspluatēts komplekss gaisa kuģis ar dzinēju, nolaišanās beigu posms jebkurā gadījumā jāveic vizuāli vai saskaņā ar publicētajām nolaišanās procedūrām. |
SPO.OP.120 Trokšņa mazināšanas procedūras
Gaisa kuģa kapteinis ievēro publicētās trokšņa mazināšanas procedūras, lai mazinātu gaisa kuģa radītā trokšņa ietekmi, vienlaikus nodrošinot, ka drošībai ir augstāka prioritāte nekā trokšņa mazināšanai.
SPO.OP.121 Trokšņa mazināšanas procedūras – baloni
Gaisa kuģa kapteinis izmanto ekspluatācijas procedūras (ja šādas procedūras ir iedibinātas), lai mazinātu siltuma degļa radītā trokšņa ietekmi, vienlaikus nodrošinot, ka drošībai ir augstāka prioritāte nekā trokšņa mazināšanai.
SPO.OP.125 Minimālais šķēršļu pārlidošanas absolūtais augstums – IFR lidojumi
a) |
Ekspluatants norāda metodi, pēc kuras nosakāms minimālais lidošanas absolūtais augstums, kas nodrošina nepieciešamo attālumu no reljefa virsmas visos IFR lidojuma maršruta posmos. |
b) |
Gaisa kuģa kapteinis nosaka katra lidojuma minimālos lidošanas absolūtos augstumus, izmantojot šo metodi. Minimālais lidošanas absolūtais augstums nedrīkst būt zemāks par to, ko publicējusi pārlidojamā valsts. |
SPO.OP.130 Degvielas un eļļas krājumi – lidmašīnas
a) |
Gaisa kuģa kapteinis sāk lidojumu vienīgi tad, ja lidmašīnā ir pietiekami daudz degvielas un eļļas šādiem nolūkiem:
|
b) |
Aprēķinot nepieciešamo degvielas daudzumu, tostarp degvielu darbnepārtrauces nodrošināšanai, jāņem vērā:
|
c) |
Nekas neaizliedz lidojuma laikā mainīt lidojuma plānu, lai pārplānotu lidojumu uz citu galamērķi, ja iespējams izpildīt visas prasības vietā, kur lidojums tiek pārplānots. |
SPO.OP.131 Degvielas un eļļas krājumi – helikopteri
a) |
Gaisa kuģa kapteinis sāk lidojumu vienīgi tad, ja helikopterā ir pietiekami daudz degvielas un eļļas šādiem nolūkiem:
|
b) |
Aprēķinot nepieciešamo degvielas daudzumu, tostarp degvielu darbnepārtrauces nodrošināšanai, jāņem vērā:
|
c) |
Nekas neaizliedz lidojuma laikā mainīt lidojuma plānu, lai pārplānotu lidojumu uz citu galamērķi, ja iespējams izpildīt visas prasības vietā, kur lidojums tiek pārplānots. |
SPO.OP.132 Degvielas un balasta krājumi un plānošana – baloni
a) |
Gaisa kuģa kapteinis drīkst sākt lidojumu vienīgi tad, ja rezerves degvielas vai balasta daudzums ir pietiekams 30 minūšu lidojumam. |
b) |
Degvielas vai balasta krājumus aprēķina atbilstīgi vismaz šādiem ekspluatācijas apstākļiem, kādos jāveic lidojums:
|
SPO.OP.135 Drošības instruktāža
a) |
Ekspluatants nodrošina, ka pirms pacelšanās funkciju speciālisti tiek instruēti par:
|
b) |
Instruktāžu, kas minēta a) apakšpunkta 2) punktā, var aizstāt ar sākotnējo un periodisko mācību programmu. Šādos gadījumos ekspluatants nosaka arī prasmju uzturēšanas prasības. |
SPO.OP.140 Gatavošanās lidojumam
a) |
Pirms lidojuma sākšanas gaisa kuģa kapteinis ar visiem pieejamiem līdzekļiem pārliecinās, ka sauszemes un/vai ūdens iekārtas, tostarp sakaru ierīces un navigācijas līdzekļi, kas ir pieejami un tieši vajadzīgi šajā lidojumā, lai nodrošinātu drošu gaisa kuģa ekspluatāciju, atbilst lidojuma ekspluatācijas veidam. |
b) |
Pirms lidojuma sākšanas gaisa kuģa kapteinim jāpārzina visa pieejamā meteoroloģiskā informācija, kas attiecas uz paredzēto lidojumu. Gatavojoties lidojumam tālu no izlidošanas vietas, kā arī gatavojoties ikvienam IFR lidojumam, jāveic šādas darbības:
|
SPO.OP.145 Pacelšanās rezerves lidlauki – kompleksas lidmašīnas ar dzinēju
a) |
IFR lidojumos gaisa kuģa kapteinis lidojuma plānā norāda vismaz vienu laikapstākļu nosacījumiem atbilstīgu pacelšanās rezerves lidlauku, ja laikapstākļu nosacījumi izlidošanas lidlaukā atbilst piemērojamiem lidlauka ekspluatācijas minimumiem vai ir zemāki par tiem vai ja citu iemeslu dēļ nebūtu iespējams atgriezties izlidošanas lidlaukā. |
b) |
Pacelšanās rezerves lidlaukam jāatrodas šādā attālumā no izlidošanas lidlauka:
|
c) |
Lidlauku izvēlas par pacelšanās rezerves lidlauku, ja pieejamā informācija norāda, ka paredzētajā izmantošanas laikā nosacījumi atbildīs attiecīgajam ekspluatācijas veidam piemērojamajiem lidlauka ekspluatācijas minimumiem vai pārsniegs tos. |
SPO.OP.150 Galamērķa rezerves lidlauki – lidmašīnas
IFR lidojumos gaisa kuģa kapteinis lidojuma plānā norāda vismaz vienu galamērķa rezerves lidlauku, kas atbilst laikapstākļu nosacījumiem, izņemot gadījumus, kad:
a) |
pieejamā jaunākā meteoroloģiskā informācija norāda, ka periodā no vienas stundas pirms paredzētā ierašanās laika līdz vienai stundai pēc paredzētā ierašanās laika vai periodā no faktiskā izlidošanas laika līdz vienai stundai pēc paredzētā ierašanās laika, izvēloties īsāko periodu, nolaišanos un nosēšanos var veikt vizuālos meteoroloģiskos apstākļos (VMC); vai |
b) |
paredzētā nosēšanās vieta ir izolēta un:
|
SPO.OP.151 Galamērķa rezerves lidlauki – helikopteri
IFR lidojumos gaisa kuģa kapteinis lidojuma plānā norāda vismaz vienu galamērķa rezerves lidlauku, kas atbilst laikapstākļu nosacījumiem, izņemot gadījumus, kad:
a) |
paredzētās nosēšanās lidlaukam ir noteikta instrumentālā nolaišanās procedūra un pieejamā jaunākā meteoroloģiskā informācija norāda, ka periodā no divām stundām pirms paredzētā ierašanās laika līdz divām stundām pēc tā vai periodā no faktiskā izlidošanas laika līdz divām stundām pēc paredzētā ierašanās laika, izvēloties īsāko periodu, būs šādi meteoroloģiskie apstākļi:
|
b) |
paredzētā nosēšanās vieta ir izolēta un:
|
SPO.OP.155 Degvielas uzpildīšana, personām iekāpjot gaisa kuģī, atrodoties gaisa kuģī vai izkāpjot no gaisa kuģa
a) |
Gaisa kuģim aviācijas degvielu (AVGAS) vai viegli uzliesmojošu degvielu, vai šādu veidu degvielu maisījumu neuzpilda, kad personas iekāpj gaisa kuģī, atrodas tajā vai izkāpj no gaisa kuģa. |
b) |
Izmantojot citu veidu degvielu, veic vajadzīgos piesardzības pasākumus un gaisa kuģi apkalpo pietiekami daudz kvalificētu darbinieku, kas ir gatavi sākt un vadīt gaisa kuģa evakuāciju, izmantojot vispraktiskākos un ātrākos pieejamos līdzekļus. |
SPO.OP.160 Radioaustiņu izmantošana
Ciktāl tas neattiecas uz baloniem, katram lidojuma apkalpes loceklim, kas pilda pienākumus lidojuma apkalpes nodalījumā, ir radioaustiņas ar piestiprinātu mikrofonu vai līdzīga iekārta, ko lieto kā galveno ierīci saziņai ar ATS, pārējiem apkalpes locekļiem un funkciju speciālistiem.
SPO.OP.165 Smēķēšana
Gaisa kuģa kapteinis neatļauj smēķēt gaisa kuģī vai tad, kad gaisa kuģī uzpilda vai no tā nolej degvielu.
SPO.OP.170 Meteoroloģiskie apstākļi
a) |
Gaisa kuģa kapteinis sāk vai turpina VFR lidojumu tikai tad, ja jaunākā pieejamā meteoroloģiskā informācija norāda, ka paredzētajā ekspluatācijas laikā laikapstākļi maršrutā un paredzētajā galamērķī atbildīs piemērojamiem VFR obligātajiem ekspluatācijas nosacījumiem vai pārsniegs tos. |
b) |
Gaisa kuģa kapteinis sāk vai turpina IFR lidojumu ceļā uz plānoto galamērķa lidlauku vienīgi tad, ja jaunākā pieejamā meteoroloģiskā informācija norāda, ka paredzētajā ierašanās laikā laikapstākļi galamērķī vai vismaz vienā rezerves galamērķa lidlaukā atbilst piemērojamiem obligātajiem lidlauka ekspluatācijas nosacījumiem vai tos pārsniedz. |
c) |
Ja lidojumā ir VFR un IFR segmenti, – ciktāl būtiski – ir piemērojama a) un b) apakšpunktā minētā meteoroloģiskā informācija |
SPO.OP.175 Ledus un citi kontaminanti – procedūras lidlaukos
a) |
Gaisa kuģa kapteinis sāk pacelšanos tikai tad, kad gaisa kuģis ir atbrīvots no visiem uzslāņojumiem, kas var nelabvēlīgi ietekmēt gaisa kuģa darbību vai tā vadāmību, izņemot gadījumos, kad tas atļauts saskaņā ar AFM noteikumiem. |
b) |
Ja tiek ekspluatēts komplekss gaisa kuģis ar dzinēju, ekspluatants izstrādā procedūras, kas jāievēro, veicot gaisa kuģa atledošanas un pretapledošanas pasākumus, kā arī ar tiem saistītas pārbaudes, kas nepieciešamas, lai garantētu gaisa kuģa drošu ekspluatāciju. |
SPO.OP.176 Ledus un citi kontaminanti – procedūras lidojuma laikā
a) |
Gaisa kuģa kapteinis sāk lidojumu vai apzināti lido iespējamos vai faktiskos apledošanas apstākļos tikai tad, ja gaisa kuģis ir attiecīgi sertificēts un tajā uzstādītas iekārtas, kas nodrošina lidojumu Regulas (EK) Nr. 216/2008 IV pielikuma 2.a.5. punktā minētajos apstākļos. |
b) |
Ja apledojuma pakāpe ir lielāka par to, kādai ir sertificēts gaisa kuģis, vai ja gaisa kuģis, kas nav sertificēts lidojumiem konkrētos apledojuma apstākļos, lidojumā apledo, gaisa kuģa kapteinis nekavējoties pārtrauc atrašanos attiecīgajos apledojuma apstākļos, mainot lidojuma līmeni un/vai maršrutu, un vajadzības gadījumā ziņo ATC par ārkārtas situāciju. |
c) |
Ja tiek ekspluatēts komplekss gaisa kuģis ar dzinēju, ekspluatants izstrādā procedūras lidojumiem iespējamos vai faktiskos apledošanas apstākļos. |
SPO.OP.180 Pacelšanās apstākļi – lidmašīnas un helikopteri
Pirms pacelšanās sākšanas gaisa kuģa kapteinis pārliecinās, ka:
a) |
saskaņā ar viņam pieejamo informāciju laikapstākļi lidlaukā vai ekspluatācijas vietā un izmantošanai paredzētā skrejceļa vai FATO stāvoklis netraucēs droši pacelties un izlidot; un |
b) |
tiks ievēroti piemērojamie obligātie lidlauka ekspluatācijas nosacījumi. |
SPO.OP.181 Pacelšanās apstākļi – baloni
Pirms pacelšanās sākuma kapteinis pārliecinās, ka saskaņā ar pieejamo informāciju laikapstākļi ekspluatācijas vietā vai lidlaukā nekavēs drošu pacelšanos un izlidošanu.
SPO.OP.185 Nestandarta situāciju simulēšana lidojumā
Izņemot gadījumu, kad funkciju speciālists gaisa kuģī atrodas apmācības nolūkos, gaisa kuģa kapteinis, pārvadājot funkciju speciālistus, nedrīkst simulēt:
a) |
situācijas, kad jāpiemēro nestandarta vai avārijas procedūras; vai |
b) |
lidojumu meteoroloģiskos apstākļos pēc instrumentu rādījumiem (IMC). |
SPO.OP.190 Degvielas pārvaldība lidojumā
a) |
Kompleksa gaisa kuģa ar dzinēju ekspluatants izstrādā procedūru, lai nodrošinātu, ka lidojuma laikā tiek veiktas degvielas izmantojuma pārbaudes un īstenota degvielas pārvaldība. |
b) |
Gaisa kuģa kapteinis regulāri pārbauda, vai izmantojamās atlikušās degvielas daudzums lidojumā nav mazāks par degvielas daudzumu, kas saskaņā ar SPO.OP.130. un SPO.OP.131. punkta prasībām vajadzīgs, lai turpinātu lidojumu uz laikapstākļu nosacījumiem atbilstīgu lidlauku vai ekspluatācijas vietu, un plānotās rezerves degvielas daudzumu. |
SPO.OP.195 Papildu skābekļa lietošana
a) |
Ekspluatants nodrošina, lai funkciju speciālisti un apkalpes locekļi pastāvīgi lietotu skābekli ikreiz, kad salona augstums ilgāk nekā 30 minūtes pārsniedz 10 000 pēdu augstumu, un ikreiz, kad salona augstums pārsniedz 13 000 pēdu, ja vien ar kompetentās iestādes lēmumu un saskaņā ar SOP nav atļauts citādi. |
b) |
Neatkarīgi no a) apakšpunkta – un ciktāl tas neattiecas uz izpletņu ekspluatāciju – kompleksās lidmašīnās un helikopteros var veikt īsas iepriekš tekstā noteikta ilguma novirzes augstumā virs 13 000 pēdām, nelietojot papildu skābekli, ja saņemta iepriekšēja atļauja no kompetentās iestādes saskaņā ar šādiem apsvērumiem:
|
SPO.OP.200 Zemes tuvuma noteikšana
a) |
Ja kāds lidojuma apkalpes loceklis vai zemes tuvuma brīdināšanas sistēma konstatē pārmērīgu tuvošanos zemei, pilots, kurš veic lidojumu, īsteno tūlītējas korekcijas, lai lidošanas nosacījumus padarītu drošus. |
b) |
Specializēto uzdevumu izpildes laikā var atspējot zemes tuvuma brīdināšanas sistēmu, kas principā nozīmē, ka gaisa kuģis jāekspluatē tādā attālumā no zemes, kas mazāks par attālumu, kādā aktivizējas zemes tuvuma brīdināšanas sistēma. |
SPO.OP.205 Gaisa kuģu sadursmes novēršanas sistēma (ACAS)
a) |
Kad uzstāda ACAS un to ekspluatē, ekspluatants ievieš ekspluatācijas procedūras un mācību programmas. Izmantojot ACAS II, attiecīgajām procedūrām un apmācībai ir jābūt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1332/2011. |
b) |
Specializēto uzdevumu izpildes laikā var atspējot ACAS II, kas principā nozīmē, ka gaisa kuģis jāekspluatē tādā attālumā no otra gaisa kuģa, kas mazāks par attālumu, kādā ACAS aktivizējas. |
SPO.OP.210 Nolaišanās un nosēšanās apstākļi – lidmašīnas un helikopteri
Pirms gaisa kuģa kapteinis sāk nolaišanos, lai veiktu nosēšanos, viņš pārliecinās, ka saskaņā ar pieejamo informāciju laikapstākļi lidlaukā vai ekspluatācijas vietā, kā arī skrejceļa vai FATO stāvoklis nekavēs drošu nolaišanos, nosēšanos vai otrā riņķa procedūru.
SPO.OP.215 Nolaišanās sākums un turpinājums – lidmašīnas un helikopteri
a) |
Gaisa kuģa kapteinis var sākt instrumentālo nolaišanos neatkarīgi no ziņotās redzamības uz skrejceļa/pārskatāmības (RVR/VIS). |
b) |
Ja ziņotā RVR/VIS ir sliktāka par piemērojamajiem obligātajiem nosacījumiem, nolaišanos neturpina:
|
c) |
Ja RVR nav pieejama, RVR vērtības var iegūt, pārrēķinot ziņoto redzamību. |
d) |
Ja, pārlidojot lidlauku 1 000 pēdu augstumā, ziņotā RVR/VIS ir sliktāka par piemērojamajiem obligātajiem nosacījumiem, nolaišanos var turpināt līdz DA/H vai MDA/H augstumam. |
e) |
Nolaišanos zemāk par DA/H vai MDA/H augstumu var turpināt un nosēšanos var pabeigt, ja DA/H vai MDA/H augstumā var pamanīt un neizlaist no redzesloka attiecīgajam nolaišanās manevram un izmantojamajam skrejceļam atbilstīgos vizuālos orientierus. |
f) |
Noteicošā vienmēr ir zemskares zonas RVR. |
SPO.OP.225 Ekspluatācijas ierobežojumi – karstā gaisa baloni
a) |
Karstā gaisa baloni nakts laikā nosēsties nedrīkst, izņemot ārkārtas situācijās. |
b) |
Karstā gaisa baloni drīkst pacelties nakts laikā, ja tajos ir pietiekami daudz degvielas, lai veiktu nosēšanos dienā. |
SPO.OP.230 Standarta ekspluatācijas procedūras
a) |
Pirms specializētas ekspluatācijas sākuma ekspluatants veic riska novērtējumu, izvērtējot attiecīgās darbības sarežģītību, lai noteiktu apdraudējumu un saistīto risku, kas piemīt šai darbībai, un lai noteiktu riska mazināšanas pasākumus. |
b) |
Pamatojoties uz riska novērtējumu, ekspluatants nosaka standarta ekspluatācijas procedūras (SOP), kas piemērotas specializētajai darbībai un izmantotajam gaisa kuģim, ņemot vērā E apakšdaļas prasības. SOP ir lidojumu veikšanas rokasgrāmatas daļa vai atsevišķs dokuments. SOP regulāri pārskata un attiecīgā gadījumā atjaunina. |
c) |
Ekspluatants nodrošina, ka specializēto ekspluatāciju veic saskaņā ar SOP. |
C APAKŠDAĻA
GAISA KUĢA VEIKTSPĒJA UN EKSPLUATĀCIJAS IEROBEŽOJUMI
SPO.POL.100 Ekspluatācijas ierobežojumi – visi gaisa kuģi
a) |
Ikvienā ekspluatācijas posmā gaisa kuģa slodzei, masai un, ciktāl tas neattiecas uz baloniem, smaguma centram (CG) jāatbilst ierobežojumiem, kas noteikti attiecīgajā rokasgrāmatā. |
b) |
Gaisa kuģī jāizvieto uzraksti, saraksti, instrumentu marķējumi vai to kombinācijas, norādot ekspluatācijas ierobežojumus, kuru vizuālo attēlojumu paredz AFM. |
SPO.POL.105 Masa un līdzsvars
a) |
Ekspluatants nodrošina, ka gaisa kuģa masa un, ciktāl tas neattiecas uz baloniem, smaguma centrs (CG) ir noteikts, faktiski nosverot gaisa kuģi pirms tā nodošanas ekspluatācijā. Ņem vērā un pienācīgi reģistrē veiktās pārbūves un remontu kopējo ietekmi uz masu un līdzsvaru. Šādu informāciju dara pieejamu gaisa kuģa kapteinim. Ja pārmaiņu ietekme uz masu un līdzsvaru nav precīzi zināma, gaisa kuģi sver atkārtoti. |
b) |
Gaisa kuģi sver:
|
SPO.POL.110 Masas un līdzsvara sistēma – lidmašīnu un helikopteru komerciāla ekspluatācija un kompleksu gaisa kuģu ar dzinēju nekomerciāla ekspluatācija
a) |
Katram lidojumam vai lidojumu sērijai ekspluatants nosaka masas un līdzsvara sistēmu:
|
b) |
Lidojumu apkalpei jābūt līdzekļiem, ar ko atkārtot un pārbaudīt masas un līdzsvara aprēķinus, par pamatu ņemot elektroniskos aprēķinus. |
c) |
Ekspluatants ievieš procedūru, kā gaisa kuģa kapteinis var noteikt degvielas kravas masu pēc faktiskā blīvuma vai, ja tas nav zināms, pēc blīvuma, ko aprēķina saskaņā ar lidojumu veikšanas rokasgrāmatā norādītu metodi. |
d) |
Gaisa kuģa kapteinis nodrošina, ka:
|
e) |
Lidojumu veikšanas rokasgrāmatā ekspluatants precizē kravu iekraušanai izmantojamus principus un metodes un masas un līdzsvara sistēmu, kas atbilst a) līdz d) apakšpunktā noteiktajām prasībām. Šai sistēmai jāaptver visi paredzētās ekspluatācijas veidi. |
SPO.POL.115 Masas un līdzsvara dati un dokumentācija – lidmašīnu un helikopteru komerciāla ekspluatācija un kompleksu gaisa kuģu ar dzinēju nekomerciāla ekspluatācija
a) |
Ekspluatants pirms katra lidojuma vai lidojumu sērijas nosaka masas un līdzsvara datus un izstrādā masas un līdzsvara dokumentāciju, kurā precizē kravas un tās izvietojuma nosacījumus tā, lai nepārsniegtu gaisa kuģa masas un līdzsvara ierobežojumus. Masas un līdzsvara dokumentācijā ir šāda informācija:
|
b) |
Ja masas un līdzsvara datus un dokumentus sagatavo datorizētā svara un līdzsvara sistēmā, ekspluatants pārbauda izvaddatu integritāti. |
SPO.POL.116 Masas un līdzsvara dati un dokumentācija – atvieglojumi
Neatkarīgi no SPO.POL.115. punkta a) apakšpunkta 5) punkta masas un līdzsvara dokumentācijā var nenorādīt CG atrašanās vietu, ja kravas izvietojums atbilst iepriekš aprēķinātajai līdzsvara tabulai vai var pierādīt, ka neatkarīgi no faktiskās kravas masas paredzētajai ekspluatācijai iespējams nodrošināt pareizu līdzsvaru.
SPO.POL.120 Veiktspēja – vispārējas prasības
Gaisa kuģa kapteinis drīkst ekspluatēt gaisa kuģi tikai tad, ja veiktspējas rādītāji atbilst piemērojamiem lidojumu noteikumiem un visiem pārējiem ierobežojumiem, kas piemērojami lidojumam, izmantojamai gaisa telpai, lidlaukiem vai ekspluatācijas vietām, ņemot vērā izmantoto karšu un shēmu kartēšanas precizitāti.
SPO.POL.125 Pacelšanās masas ierobežojumi – kompleksas lidmašīnas ar dzinēju
Ekspluatants nodrošina, ka:
a) |
lidmašīnas masa pacelšanās sākumā nepārsniedz masas ierobežojumus:
ņemot vērā paredzēto masas samazinājumu lidojumā un atbrīvošanos no degvielas; |
b) |
masa pacelšanās sākumā nekad nepārsniedz AFM noteikto maksimālo pacelšanās masu barometriskajam augstumam, kas atbilst lidlauka vai ekspluatācijas vietas augstumam virs jūras līmeņa un – ja tos izmanto kā parametru maksimālās pacelšanās masas noteikšanai – citus vietējos atmosfēras apstākļus; un |
c) |
paredzētā masa paredzētajā nosēšanās laikā plānotās nosēšanās lidlaukā vai ekspluatācijās vietā un jebkurā rezerves galamērķa lidlaukā nekad nepārsniedz AFM noteikto maksimālo nosēšanās masu barometriskajam augstumam, kas atbilst minēto lidlauku vai ekspluatācijas vietu augstumam virs jūras līmeņa un – ja tos izmanto kā parametru maksimālās nosēšanās masas noteikšanai – citus vietējos atmosfēras apstākļus. |
SPO.POL.130 Pacelšanās – kompleksas lidmašīnas ar dzinēju
a) |
Nosakot maksimālo pacelšanās masu, gaisa kuģa kapteinis ņem vērā šādus faktorus:
|
b) |
Ciktāl tas neattiecas uz lidmašīnu, kas aprīkota ar turbopropelleru dzinējiem un kuras maksimālā pacelšanās masa ir ne vairāk kā 5 700 kg, dzinēja atteices gadījumā pacelšanās laikā gaisa kuģa kapteinis nodrošina, ka lidmašīna spēj:
|
SPO.POL.135 Viena dzinēja atteice – lidojuma laikā – kompleksas lidmašīnas ar dzinēju
Gaisa kuģa kapteinis nodrošina, ka tad, ja kādā maršruta punktā rodas dzinēja atteice, vairākdzinēju lidmašīna spēj turpināt lidojumu uz piemērotu lidlauku vai ekspluatācijas vietu, nevienā brīdī nelidojot zemāk par minimālo šķēršļu pārlidošanas absolūto augstumu.
SPO.POL.140 Nosēšanās – kompleksas lidmašīnas ar dzinēju
Gaisa kuģa kapteinis nodrošina, ka pēc visu šķēršļu pārlidošanas ar drošu augstuma rezervi nolaišanās trajektorijā ikvienā lidlaukā vai ekspluatācijas vietā lidmašīna spēj nosēsties un apstāties vai hidroplāns spēj pieejamajā nosēšanās attālumā sasniegt apmierinoši zemu ātrumu. Uz nolaišanās un nosēšanās metožu paredzamajām variācijām pielaide attiecināma tad, ja šāda pielaide nav noteikta, plānojot veiktspējas datus.
SPO.POL.145 Veiktspējas un ekspluatācijas kritēriji – lidmašīnas
Augstumā, kas zemāks par 150 m (500 pēdām) virs blīvi neapdzīvotas teritorijas, ekspluatējot lidmašīnu, kura nevar uzturēt horizontālu lidojumu kritiskā dzinēja atteices gadījumā, ekspluatants:
a) |
nosaka ekspluatācijas procedūras seku mazināšanai dzinēja atteices gadījumā; |
b) |
izveido mācību programmu apkalpes locekļiem; un |
c) |
nodrošina, ka visi apkalpes locekļi un funkciju speciālisti uz klāja ir instruēti par procedūrām, kas veicamas piespiedu nosēšanās gadījumā. |
SPO.POL.146 Veiktspējas un ekspluatācijas kritēriji – helikopteri
a) |
Gaisa kuģa kapteinis gaisa kuģi virs blīvi apdzīvotiem apgabaliem drīkst ekspluatēt, ja:
|
b) |
Ekspluatants:
|
c) |
Ekspluatants nodrošina, ka pacelšanās, nosēšanās masa vai masa karāšanās režīmā nepārsniedz maksimālo masu, kas noteikta:
|
D APAKŠDAĻA
INSTRUMENTI, DATI UN IEKĀRTAS
1. SADAĻA
Lidmašīnas
SPO.IDE.A.100 Instrumenti un iekārtas – vispārējas prasības
a) |
Šajā apakšdaļā prasītie instrumenti un iekārtas jāapstiprina saskaņā ar piemērojamajām lidojumderīguma prasībām, ja šos instrumentus un iekārtas:
|
b) |
Aprīkojuma apstiprinājums nav nepieciešams šādiem priekšmetiem (ja tie prasīti šajā apakšdaļā):
|
c) |
Instrumentiem un iekārtām, kas nav prasītas šajā apakšdaļā, kā arī citām iekārtām, kas nav prasītas citos piemērojamos pielikumos, bet ko ved lidojumā, jāatbilst šādām prasībām:
|
d) |
Instrumenti un iekārtas ir pa rokai vai sasniedzami no posteņa, kur sēž lidojumu apkalpes loceklis, kam jālieto šie instrumenti vai iekārtas. |
e) |
Instrumentus, ko izmanto lidojumu apkalpes locekļi, izvieto tā, lai ikviens lidojumu apkalpes loceklis no sava posteņa bez piepūles varētu redzēt instrumentu rādījumus ar iespējami minimālu novirzi no parastā stāvokļa un redzes līnijas, skatoties uz priekšu lidojuma virzienā. |
f) |
Visām vajadzīgajām avārijas ierīcēm jābūt ērti pieejamām tūlītējai lietošanai. |
SPO.IDE.A.105 Obligātās iekārtas lidojumā
Lidojumu nedrīkst sākt, ja nedarbojas vai trūkst kāds no plānotajā lidojumā vajadzīgajiem lidmašīnas instrumentiem, iekārtas pozīcijām vai funkcijām, izņemot gadījumus, kad:
a) |
lidmašīnu ekspluatē saskaņā ar obligāto iekārtu sarakstu (MEL), ja tāds izveidots; |
b) |
kompleksām lidmašīnām ar motoru un visām komercekspluatācijā izmantotajām lidmašīnām kompetentā iestāde apstiprina ekspluatantu lidmašīnas ekspluatācijai saskaņā ar obligāto iekārtu pamatsarakstā (MMEL) noteiktajiem ierobežojumiem; vai |
c) |
uz lidmašīnu attiecas lidošanas atļauja, kas izdota saskaņā ar piemērojamajām lidojumderīguma prasībām. |
SPO.IDE.A.110 Rezerves drošinātāji
Lidmašīnās jābūt tādas jaudas rezerves drošinātājiem, kas vajadzīga, lai pilnībā nodrošinātu aizsardzību pret īssavienojumu, aizvietojot tos drošinātājus, kurus atļauts aizvietot lidojuma laikā.
SPO.IDE.A.115 Ekspluatācijas gaismas
Nakts lidojumos lidmašīnām ir:
a) |
sadursmes novēršanas gaismu sistēma; |
b) |
navigācijas/pozīcijas gaismas; |
c) |
nosēšanās gaisma; |
d) |
apgaismojums ar barošanas padevi no lidmašīnas elektriskās sistēmas, lai visi instrumenti un iekārtas, kas ir būtiskas drošai lidmašīnas ekspluatācijai, būtu atbilstoši apgaismotas; |
e) |
apgaismojums ar barošanas padevi no lidmašīnas elektriskās sistēmas, lai visi kabīnes nodalījumi būtu apgaismoti; |
f) |
pārnēsājams lukturītis katram apkalpes loceklim norādītajā postenī; un |
g) |
gaismas, kas atbilst starptautiskajiem noteikumiem par sadursmju novēršanu uz jūras, ja lidmašīna tiek ekspluatēta kā hidroplāns. |
SPO.IDE.A.120 Ekspluatācija saskaņā ar VFR – lidojumu un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas
a) |
Lidmašīnām, ko ekspluatē dienā saskaņā ar VFR, jābūt aprīkotām ar ierīcēm, kas mēra un parāda:
|
b) |
Lidmašīnām, kuras vizuālos meteoroloģiskos apstākļos ekspluatē naktī, papildus a) apakšpunktā noteiktajām ierīcēm ir jābūt aprīkotām ar:
|
c) |
Kompleksās lidmašīnās ar dzinēju, kuras ekspluatē saskaņā ar VMC virs ūdens un apgabalos, kur nav redzama zeme, papildus a) un b) apakšpunktā norādītajam jābūt līdzekļiem, ar ko novērst gaisa ātruma mērīšanas sistēmas nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ. |
d) |
Lidmašīnās, ko lieto apstākļos, kad nevar uzturēt vēlamo lidojuma trajektoriju, neizmantojot vismaz vienu papildu instrumentu, papildus a) un b) apakšpunktā norādītajam jābūt līdzekļiem, ar ko novērst a) apakšpunkta 4) punktā prasītās gaisa ātruma mērīšanas sistēmas nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ. |
e) |
Ja ekspluatācijai vajadzīgi divi piloti, lidmašīnai jābūt aprīkotai ar atsevišķām papildierīcēm, kas rāda:
|
SPO.IDE.A.125 Ekspluatācija saskaņā ar IFR – lidojumu un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas
Lidmašīnās, ko ekspluatē saskaņā ar IFR, jābūt:
a) |
ierīcēm, kas mēra un rāda:
|
b) |
ierīcēm, kas rāda, kad energoapgāde žiroskopiskajiem instrumentiem nav pienācīga; |
c) |
ja ekspluatācijai vajadzīgi divi piloti, otrā pilota postenī jābūt papildu atsevišķām ierīcēm, kas rāda:
|
d) |
līdzekļiem, ar ko novērst a) apakšpunkta 4) punktā un c) apakšpunkta 2) punktā prasītās gaisa ātruma mērīšanas sistēmas darbības traucējumus kondensācijas vai apledojuma dēļ; un |
e) |
ja kompleksas lidmašīnas ar dzinēju ekspluatē saskaņā ar IFR, papildus a), b), c) un d) apakšpunktā minētajam tajās ir jābūt šādam aprīkojumam:
|
SPO.IDE.A.126 Papildu iekārtas vienpilota ekspluatācijai saskaņā ar IFR
Kompleksās lidmašīnās ar motoru, kuras ekspluatē saskaņā ar IFR ar vienu pilotu, jābūt autopilotam, kam ir vismaz augstuma un kursa noturēšanas režīms.
SPO.IDE.A.130 Reljefa apzināšanās brīdināšanas sistēma (TAWS)
Turbodzinēju lidmašīnām ar maksimālo sertificēto pacelšanās masu (MCTOM), kas ir lielāka par 5 700 kg, vai maksimālo operatīvo pasažieru vietu konfigurāciju (MOPSC), kas ir lielāka par deviņām vietām, jābūt aprīkotām ar TAWS, kas atbilst šādām prasībām:
a) |
A klases iekārtām, kā norādīts pieņemamā standartā, lidmašīnām, kam lidojumderīguma sertifikāts (CofA) pirmo reizi izdots pēc 2011. gada 1. janvāra; vai |
b) |
B klases iekārtām, kā norādīts pieņemamā standartā, lidmašīnām, kam CofA pirmo reizi izdots ne vēlāk kā 2011. gada 1. janvārī. |
SPO.IDE.A.131 Gaisa kuģa sadursmju novēršanas sistēma (ACAS II)
Ja vien Regulā (ES) Nr. 1332/2011 nav noteikts citādi, turbodzinēju lidmašīnās ar MCTOM, kas lielāka par 5 700 kg, jāuzstāda ACAS II.
SPO.IDE.A.132 Meteoroloģisko apstākļu noteikšanas iekārtas gaisa kuģī – kompleksas lidmašīnas ar dzinēju
Ja lidmašīnu ekspluatē naktī vai IMC apgabalos, kur lidojuma maršrutā iespējami pērkona negaisi vai citi potenciāli bīstami laikapstākļi, ko uzskata par uztveramiem ar lidmašīnas meteoroloģisko radaru, meteoroloģisko radaru uzstāda:
a) |
hermetizētās lidmašīnās; |
b) |
nehermetizētās lidmašīnās ar MCTOM, kas lielāka par 5 700 kg; |
SPO.IDE.A.133 Papildu iekārtas ekspluatācijai apledošanas apstākļos naktī – kompleksas lidmašīnas ar dzinēju
a) |
Lidmašīnās, ko ekspluatē iespējamos vai faktiskos apledošanas apstākļos naktī, aprīko ar ierīci, kas izgaismo vai nosaka ledus veidošanos. |
b) |
Ledus veidošanās izgaismojumam jābūt tādam, kas nežilbina vai neatstaro un netraucē lidojumu apkalpei pildīt pienākumus. |
SPO.IDE.A.135 Lidojuma apkalpes iekšējā sakaru sistēma
Lidmašīnās, kuru ekspluatāciju nodrošina vairāk nekā viens apkalpes loceklis, uzstāda apkalpes iekšējo sakaru sistēmu ar radioaustiņām un mikrofonu katram apkalpes loceklim.
SPO.IDE.A.140 Pilotu kabīnes skaņas ierakstīšanas ierīces
a) |
Ar pilotu kabīnes skaņas ierakstīšanas ierīci (CVR) aprīko:
|
b) |
CVR spēj saglabāt datus, kas ierakstīti vismaz pēdējās divās stundās. |
c) |
CVR, fiksējot laiku, ieraksta:
|
d) |
CVR automātiski sāk ierakstīšanu, pirms lidmašīna sākusi kustību, izmantojot savu piedziņu, un turpina ierakstīšanu līdz lidojuma beigām, kad lidmašīna vairs nespēj veikt kustību ar savu piedziņu. |
e) |
Papildus d) apakšpunkta noteikumiem un atkarībā no elektroenerģijas piegādes – CVR iespējami drīz sāk ierakstu pilotu kabīnes pārbaužu laikā pirms dzinēju iedarbināšanas lidojuma sākumā līdz pilotu kabīnes pārbaudēm tūlīt pēc dzinēju izslēgšanas lidojuma beigās. |
f) |
CVR aprīko ar ierīci, kas palīdz noteikt tā atrašanās vietu ūdenī. |
SPO.IDE.A.145 Lidojuma parametru reģistrators
a) |
Lidmašīnām, kuru MCTOM ir lielāka par 5 700 kg un kam CofA pirmo reizi izdots 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, jābūt aprīkotām ar FDR, kur lietota digitāla datu ierakstīšanas un uzglabāšanas metode un kam ir pieejama metode ērtai šo datu izguvei no informācijas nesēja. |
b) |
FDR ieraksta nepieciešamos parametrus, lai precīzi noteiktu lidmašīnas trajektoriju, ātrumu, telpisko stāvokli, dzinēju jaudu, konfigurāciju un ekspluatācijas parametrus, un spēj saglabāt ierakstītos datus vismaz par 25 iepriekšējām stundām. |
c) |
Datus iegūst no lidmašīnas avotiem, kas lidojuma apkalpei nodrošina precīzu informāciju. |
d) |
FDR automātiski sāk ierakstīšanu, pirms lidmašīna spēj sākt kustību ar savu piedziņu, un automātiski beidz ierakstīšanu brīdī, kad lidmašīna vairs nespēj veikt kustību ar savu piedziņu. |
e) |
FDR aprīko ar ierīci, kas palīdz noteikt tā atrašanās vietu ūdenī. |
SPO.IDE.A.150 Datu pārraides reģistrators
a) |
Lidmašīnās, kuru CofA pirmo reizi izsniegts 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, kurās ir datu pārraides sakaru iespējas un kurās obligāti jāuzstāda CVR, vajadzības gadījumā reģistrē:
|
b) |
Reģistratorā izmanto digitālo datu un informācijas ierakstīšanas un glabāšanas un šo datu vieglas izguves metodi. Ierakstīšanas metodei jābūt tādai, lai datus būtu iespējams saskaņot ar datiem, kas ierakstīti uz zemes. |
c) |
Reģistratoram jāspēj saglabāt datus vismaz tikpat ilgu laiku, kā noteikts SPO.IDE.A.140. punktā attiecībā uz CVR ierīcēm. |
d) |
Reģistratoru aprīko ar ierīci, kas palīdz noteikt tā atrašanās vietu ūdenī. |
e) |
Reģistratora darbības sākšanas un beigšanas loģikai noteiktās prasības ir identiskas ar SPO.IDE.A.140. punkta d) un e) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ko piemēro CVR sākšanas un beigšanas loģikai. |
SPO.IDE.A.155 Lidojuma parametru un pilotu kabīnes balss sakaru kopējais reģistrators
Atbilstību prasībām par CVR un prasībām par FDR var nodrošināt ar:
a) |
vienu kopēju lidojuma datu un pilotu kabīnes balss reģistratoru, ja lidmašīnai jābūt aprīkotai ar CVR vai FDR; vai |
b) |
diviem kopējiem lidojuma datu un pilotu kabīnes balss reģistratoriem, ja lidmašīnai jābūt aprīkotai ar CVR un FDR. |
SPO.IDE.A.160 Sēdvietas, sēdekļu drošības jostas un ierobežotājsistēmas
Lidmašīnas aprīko ar:
a) |
sēdekli vai posteni katram apkalpes loceklim vai funkciju speciālistam uz klāja; |
b) |
sēdekļa drošības jostu katrā sēdeklī un ierobežotājierīcēm – katrā postenī; |
c) |
lidmašīnām, kas nav kompleksas lidmašīnas ar dzinēju, – sēdekļa drošības jostu ar ķermeņa augšdaļas ierobežotājsistēmu, kas atsprādzējama vienā punktā – katrā lidojumu apkalpes locekļa sēdeklī; |
d) |
kompleksām lidmašīnām ar dzinēju – sēdekļa drošības jostu ar ķermeņa augšdaļas ierobežotājsistēmu, kas atsprādzējama vienā punktā un kur iemontēta ierīce, kas automātiski notur sēdētāja ķermeņa augšdaļu ātruma straujas samazināšanās gadījumā:
|
SPO.IDE.A.165 Pirmās palīdzības komplekti
a) |
Lidmašīnās jābūt pirmās palīdzības komplektam. |
b) |
Pirmās palīdzības komplekti:
|
SPO.IDE.A.170 Papildu skābeklis hermetizētās lidmašīnās
a) |
Hermetizētām lidmašīnām, ko ekspluatē tik lielā augstumā, ka ir vajadzīga skābekļa padeve, saskaņā ar b) apakšpunktu jābūt aprīkotām ar skābekļa uzglabāšanas un padeves ierīci, ar kuru var uzglabāt vajadzīgo skābekļa daudzumu un nodrošināt tā padevi. |
b) |
Hermetizētās lidmašīnās, ko ekspluatē virs tāda lidojuma augstuma, kad barometriskais augstums kabīnes nodalījumā pārsniedz 10 000 pēdu, jābūt pietiekami daudz elpošanai paredzēta skābekļa, lai apgādātu visus apkalpes locekļus un funkciju speciālistus vismaz:
|
c) |
Hermetizētās lidmašīnās, ko ekspluatē lidojuma augstumā virs 25 000 pēdām, papildus jābūt arī:
|
SPO.IDE.A.175 Papildu skābeklis nehermetizētās lidmašīnās
a) |
Nehermetizētām lidmašīnām, ko ekspluatē tik lielā augstumā, ka ir vajadzīga skābekļa padeve, saskaņā ar b) apakšpunktu jābūt aprīkotām ar skābekļa uzglabāšanas un padeves ierīci, ar kuru var uzglabāt vajadzīgo skābekļa daudzumu un nodrošināt tā padevi. |
b) |
Nehermetizētās lidmašīnās, ko ekspluatē virs tāda lidojuma augstuma, kad barometriskais augstums kabīnes nodalījumā pārsniedz 10 000 pēdu, jāvadā pietiekami daudz elpošanai paredzēta skābekļa, lai apgādātu:
|
c) |
Neatkarīgi no b) apakšpunkta – noteikta ilguma novirzes starp 13 000 pēdām un 16 000 pēdām var veikt bez skābekļa padeves saskaņā ar norādēm SPO.OP.195. punkta b) apakšpunktā. |
SPO.IDE.A.180 Pārnēsājamie ugunsdzēšanas aparāti
a) |
Lidmašīnās, izņemot tāllidojumu motorplanierus (TMG) un ELA1 lidmašīnas, jābūt vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēšanas aparātam:
|
b) |
Ugunsdzēsīgās vielas īpašībām un daudzumam jābūt piemērotam tiem ugunsgrēka veidiem, kādi, iespējams, var notikt nodalījumā, kur ugunsdzēšamo aparātu paredzēts lietot, turklāt nodalījumos, kuros ir cilvēki, līdz minimumam jāsamazina toksisko gāzu koncentrācijas risks. |
SPO.IDE.A.181 Avārijas cirvji un laužņi
Lidmašīnās, kuru MCTOM ir lielāka par 5 700 kg, lidojuma apkalpes nodalījumā novieto vismaz vienu avārijas cirvi vai lauzni.
SPO.IDE.A.185 Uzlaušanas vietu marķējums
Ja uz lidmašīnas fizelāžas ir marķētas noteiktas zonas, ko avārijas gadījumā glābšanas brigādes var izmantot, lai ielauztos lidmašīnā, šīs zonas marķē tā, kā norādīts 1. attēlā.
1. attēls
Uzlaušanas vietu marķējums
SPO.IDE.A.190 Avārijas vietas noteicējraidītājs (ELT)
a) |
Lidmašīnās uzstāda:
|
b) |
Visu veidu ELT un PLB jāspēj vienlaikus pārraidīt signālus 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē. |
SPO.IDE.A.195 Lidojumi virs ūdens
a) |
Katrai personai, kas atrodas uz gaisa kuģa klāja, paredzēta glābšanas veste vai līdzvērtīga individuāla peldierīce, kas jāvalkā vai jānovieto tā, lai būtu viegli pieejama no tās personas sēdekļa, kuras lietošanai tā paredzēta:
|
b) |
Katru glābšanas vesti aprīko ar elektrisku gaismojumu, lai atvieglinātu cilvēku atrašanu. |
c) |
Hidroplānos, ar kuriem lido virs ūdens, ir:
|
d) |
Lidmašīnās, ko ekspluatē tādā attālumā no krasta, kur ir iespējama avārijas nosēšanās, kas pārsniedz 30 minūšu lidojumu standarta kreisēšanas ātrumā vai 50 jūras jūdzes, izvēloties mazāko no šiem lielumiem, gaisa kuģa kapteinis izvērtē izdzīvošanai radīto risku lidmašīnā esošajām personām piespiedu nosēšanās gadījumā un atbilstīgi izvērtējumam nosaka, vai lidmašīnā jāpārvadā:
|
SPO.IDE.A.200 Izdzīvošanas aprīkojums
a) |
Lidmašīnām, ko ekspluatē virs apgabaliem, kuros meklēšana un glābšana būtu īpaši apgrūtināta, jābūt aprīkotām ar:
|
b) |
Izdzīvošanas papildaprīkojums, kas noteikts a) apakšpunkta 3) punktā, nav vajadzīgs, ja lidmašīna:
|
SPO.IDE.A.205 Individuālie aizsardzības līdzekļi
Katra persona, kas atrodas uz gaisa kuģa klāja, valkā individuālo aizsargaprīkojumu atbilstīgi veicamās darbības veidam.
SPO.IDE.A.210 Radioaustiņas
a) |
Katram lidojuma apkalpes loceklim, kas pilda pienākumus lidojuma apkalpes nodalījumā norādītajā postenī, lidmašīnās ir radioaustiņas ar mikrofonu vai līdzvērtīga iekārta. |
b) |
Lidmašīnās, ko ekspluatē naktī saskaņā ar IFR, katram attiecīgajam lidojuma apkalpes loceklim uz vadības stūres un vadības pults ir pārraides poga. |
SPO.IDE.A.215 Radiosakaru iekārtas
a) |
Lidmašīnās, ko ekspluatē saskaņā ar IFR vai naktī, vai tad, ja to nosaka piemērojamās gaisa telpas prasības, jābūt radiosakaru iekārtai, ar kuru standarta radiopārraides apstākļos iespējams:
|
b) |
Ja nepieciešamas vairākas sakaru iekārtas, tām jābūt savstarpēji neatkarīgām tādā mērā, lai vienas iekārtas kļūme neizraisītu kļūmi nevienā citā iekārtā. |
SPO.IDE.A.220 Navigācijas iekārtas
a) |
Lidmašīnās jābūt navigācijas iekārtām, kas vajadzīgas, lai varētu turpināt lidojumu saskaņā ar:
|
b) |
Lidmašīnu navigācijas iekārtai jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu, ka vienas iekārtas pozīcijas atteices gadījumā ikvienā lidojuma posmā pārējās ierīces nodrošinātu drošu navigāciju saskaņā ar a) apakšpunktu vai droši ļautu pabeigt atbilstīgus darbnepārtrauces pasākumus. |
c) |
Lidmašīnās, ko izmanto lidojumiem, kad nosēšanās paredzēta IMC, jābūt piemērotam aprīkojumam, kas vadītu nolaišanos līdz punktam, no kura iespējams nosēsties, izmantojot vizuālu kontaktu ar zemi. Šim aprīkojumam jāspēj sniegt šādus norādījumus par katru lidlauku, kur tai paredzēts nosēsties IMC, kā arī par visiem paredzētajiem rezerves lidlaukiem. |
SPO.IDE.A.225 Transponders
Ja attiecīgi prasīts noteikumos par gaisa telpu, kur veic lidojumu, lidmašīnās jābūt uzstādītam sekundārās novērošanas radiolokatora (SSR) transponderam, kas spēj veikt visas vajadzīgās funkcijas.
2. SADAĻA
Helikopteri
SPO.IDE.H.100 Instrumenti un iekārtas – vispārējas prasības
a) |
Šajā apakšdaļā prasītie instrumenti un iekārtas jāapstiprina saskaņā ar piemērojamām lidojumderīguma prasībām, ja tie:
|
b) |
Šādām vienībām, ja tās prasa šī apakšdaļa, iekārtu apstiprinājums nav vajadzīgs:
|
c) |
Instrumentiem un iekārtām, kas nav prasītas šajā apakšdaļā, kā arī citām iekārtām, kas nav prasītas citos piemērojamos pielikumos, bet ko ved lidojumā, jāatbilst šādām prasībām:
|
d) |
Instrumenti un iekārtas ir pa rokai vai sasniedzami no posteņa, kur sēž lidojumu apkalpes loceklis, kam jālieto šie instrumenti vai iekārtas. |
e) |
Instrumentus, ko izmanto lidojumu apkalpes locekļi, izvieto tā, lai ikviens lidojumu apkalpes loceklis no sava posteņa bez piepūles varētu redzēt instrumentu rādījumus ar iespējami minimālu novirzi no parastā stāvokļa un redzes līnijas, skatoties uz priekšu lidojuma virzienā. |
f) |
Visam vajadzīgajam avārijas aprīkojumam jābūt ērti sasniedzamam tūlītējai lietošanai. |
SPO.IDE.H.105 Obligātās iekārtas lidojumā
Lidojumu nedrīkst veikt, ja nedarbojas vai trūkst kāds no plānotajā lidojumā vajadzīgajiem helikoptera instrumentiem, iekārtas pozīcijām vai funkcijām, izņemot gadījumus, kad:
a) |
helikopteru ekspluatē saskaņā ar obligāto iekārtu sarakstu (MEL), ja tas izveidots; |
b) |
kompleksiem, ar dzinēju darbināmiem helikopteriem un visiem komercekspluatācijā izmantotajiem helikopteriem – kompetentā iestāde apstiprina ekspluatantu helikoptera ekspluatācijai saskaņā ar obligāto iekārtu pamatsarakstā (MMEL) noteiktajiem ierobežojumiem; vai |
c) |
uz helikopteru attiecas lidošanas atļauja, kas izdota saskaņā ar piemērojamām lidojumderīguma prasībām. |
SPO.IDE.H.115 Ekspluatācijas gaismas
Helikopteriem, ko ekspluatē naktī, jābūt aprīkotiem ar:
a) |
sadursmes novēršanas gaismu sistēmu; |
b) |
navigācijas/pozīcijas gaismām; |
c) |
nolaišanās lukturi; |
d) |
apgaismojumu ar barošanas padevi no helikoptera elektriskās sistēmas, lai atbilstīgi apgaismotu visus instrumentus un iekārtas, kas ir būtiskas drošai helikoptera ekspluatācijai; |
e) |
apgaismojumu ar barošanas padevi no helikoptera elektriskās sistēmas, lai apgaismotu visus kabīnes nodalījumus; |
f) |
neatkarīgu pārnēsājamu lukturīti katra apkalpes locekļa postenī; un |
g) |
gaismām, kas atbilst starptautiskajiem noteikumiem par sadursmju novēršanu uz jūras, ja helikopters ir arī amfībija. |
SPO.IDE.H.120 Ekspluatācija saskaņā ar VFR – lidojumu un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas
a) |
Helikopteriem, ko ekspluatē dienā saskaņā ar VFR, jābūt aprīkotiem ar ierīcēm, kas mēra un parāda:
|
b) |
Helikopteros, ko ekspluatē saskaņā ar VMC lidojumos virs ūdens un apgabalos, kur nav redzama zeme, vai saskaņā ar VMC naktī, papildus a) apakšpunktā minētajam aprīkojam jābūt:
|
c) |
Helikopteros, ko lieto apstākļos, kad redzamība ir mazāka par 1 500 m vai kad tie nevar uzturēt vēlamo lidojuma trajektoriju, neizmantojot vismaz vienu papildu instrumentu, papildus a) un b) apakšpunktā norādītajam jābūt līdzekļiem, ar ko novērst a) apakšpunkta 4) punktā prasītās gaisa ātruma mērīšanas sistēmas nepareizu darbību kondensācijas vai apledojuma dēļ. |
d) |
Ja ekspluatācijai vajadzīgi divi piloti, helikopteram jābūt aprīkotam ar atsevišķām papildierīcēm, kas rāda:
|
SPO.IDE.H.125 Ekspluatācija saskaņā ar IFR – lidojumu un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas
Helikopteriem, ko ekspluatē saskaņā ar IFR, jābūt aprīkotiem ar:
a) |
iekārtām, ar kurām mēra un parāda:
|
b) |
ierīcēm, kas rāda, kad energoapgāde žiroskopiskajiem instrumentiem nav pienācīga; |
c) |
ja ekspluatācijai vajadzīgi divi piloti – papildu atsevišķām ierīcēm, ar kurām parāda:
|
d) |
līdzekļiem, ar ko novērst a) apakšpunkta 4) punktā un c) apakšpunkta 2) punktā prasīto gaisa ātruma mērīšanas sistēmu darbības traucējumus kondensācijas vai apledojuma dēļ; |
e) |
papildu rezerves instrumentu, ar ko mērīt un parādīt telpisko stāvokli; un |
f) |
kompleksiem helikopteriem ar dzinēju:
|
SPO.IDE.H.126 Papildu iekārtas viena pilota lidojumiem saskaņā ar IFR
Helikopteros, ko ekspluatē viens pilots saskaņā ar IFR, uzstāda autopilotu, kam ir vismaz augstuma un kursa noturēšanas režīms.
SPO.IDE.H.132 Meteoroloģisko apstākļu noteikšanas iekārtas gaisa kuģī – kompleksi helikopteri ar dzinēju
Helikopteros, kurus ekspluatē saskaņā ar IFR vai naktī, uzstāda meteoroloģisko radaru, ja jaunākajos meteoroloģiskajos ziņojumos norādīts, ka lidojuma maršrutā iespējami pērkona negaisi vai citi potenciāli bīstami laikapstākļi, ko uzskata par uztveramiem ar helikoptera meteoroloģisko radaru.
SPO.IDE.H.133 Papildu iekārtas ekspluatācijai apledošanas apstākļos naktī – kompleksi helikopteri ar dzinēju
a) |
Helikopteros, ko paredzēts ekspluatēt iespējamos vai pašreizējos apledošanas apstākļos naktī, uzstāda ierīci, kas izgaismo vai nosaka ledus veidošanos. |
b) |
Ledus veidošanās izgaismojumam jābūt tādam, kas nežilbina vai neatstaro un netraucē lidojumu apkalpei pildīt pienākumus. |
SPO.IDE.H.135 Lidojuma apkalpes iekšējā sakaru sistēma
Helikopteros, kuru ekspluatāciju nodrošina vairāk nekā viens apkalpes loceklis, uzstāda apkalpes iekšējo sakaru sistēmu ar radioaustiņām un mikrofonu katram apkalpes loceklim.
SPO.IDE.H.140 Pilotu kabīnes skaņas ierakstīšanas ierīces
a) |
Helikopteriem, kuru MCTOM ir lielāka par 7 000 kg un kuru CofA pirmo reizi izdots 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, jābūt aprīkotiem ar CVR. |
b) |
CVR spēj saglabāt datus, kas ierakstīti vismaz pēdējās divās stundās. |
c) |
CVR, fiksējot laiku, ieraksta:
|
d) |
CVR automātiski sāk ierakstīšanu, pirms helikopters sācis kustību ar savu dzinējspēku, un turpina ierakstīšanu līdz lidojuma beigām, kad helikopters vairs nespēj pārvietoties ar savu dzinējspēku. |
e) |
Papildus d) apakšpunkta noteikumiem un atkarībā no elektroenerģijas piegādes CVR iespējami drīz sāk ierakstu pilotu kabīnes pārbaužu laikā pirms dzinēju iedarbināšanas lidojuma sākumā līdz pilotu kabīnes pārbaudēm tūlīt pēc dzinēju izslēgšanas lidojuma beigās. |
f) |
CVR aprīko ar ierīci, kas palīdz noteikt tā atrašanās vietu ūdenī. |
SPO.IDE.H.145 Lidojuma parametru reģistrators
a) |
Helikopteriem, kuru MCTOM pārsniedz 3 175 kg un kam CofA pirmo reizi izdots 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, jābūt aprīkotiem ar FDR, kur lietota digitāla datu ierakstīšanas un uzglabāšanas metode un kam ir pieejama metode ērtai šo datu izguvei no informācijas nesēja. |
b) |
FDR ieraksta nepieciešamos parametrus, lai precīzi noteiktu helikoptera trajektoriju, ātrumu, telpisko stāvokli, dzinēja jaudu, konfigurāciju un ekspluatācijas parametrus, un spēj izgūt ierakstītos datus vismaz par 10 iepriekšējām stundām. |
c) |
Datus iegūst no helikoptera avotiem, kas nodrošina precīzu korelāciju ar informāciju, kura tiek uzrādīta apkalpei. |
d) |
FDR automātiski sāk ierakstīšanu, pirms helikopters spēj sākt kustību ar savu dzinējspēku, un automātiski beidz ierakstīšanu pēc tam, kad helikopters vairs nespēj pārvietoties ar savu dzinējspēku. |
e) |
FDR aprīko ar ierīci, kas palīdz noteikt tā atrašanās vietu ūdenī. |
SPO.IDE.H.150 Datu pārraides reģistrators
a) |
Helikopteros, kuru CofA pirmo reizi izdots 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, kuros ir datu pārraides sakaru iespējas un kuros obligāti jāuzstāda CVR, vajadzības gadījumā reģistrē:
|
b) |
Reģistratorā izmanto digitālo datu un informācijas ierakstīšanas un glabāšanas un šo datu vieglas izguves metodi. Ierakstīšanas metodei jābūt tādai, lai datus būtu iespējams saskaņot ar datiem, kas ierakstīti uz zemes. |
c) |
Reģistratoram jāspēj saglabāt datus vismaz tikpat ilgu laiku, kā noteikts SPO.IDE.H.140. punktā attiecībā uz CVR ierīcēm. |
d) |
Reģistratoru aprīko ar ierīci, kas palīdz noteikt tā atrašanās vietu ūdenī. |
e) |
Reģistratora darbības sākšanas un beigšanas loģikai noteiktās prasības ir identiskas ar SPO.IDE.H.140. punkta d) un e) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ko piemēro CVR sākšanas un beigšanas loģikai. |
SPO.IDE.H.155 Lidojuma parametru un pilotu kabīnes balss sakaru kopējais reģistrators
Atbilstību prasībām par CVR un FDR var nodrošināt, uzstādot vienu kopēju parametru un pilotu kabīnes balss sakaru reģistratoru.
SPO.IDE.H.160 Sēdvietas, sēdekļu drošības jostas un ierobežotājsistēmas
a) |
Helikopteros uzstāda:
|
b) |
Sēdekļa drošības jostai ar ķermeņa augšdaļas ierobežotājsistēmu jābūt atsprādzējamai vienā punktā. |
SPO.IDE.H.165 Pirmās palīdzības komplekti
a) |
Helikopteros jābūt pirmās palīdzības komplektam. |
b) |
Pirmās palīdzības komplekti:
|
SPO.IDE.H.175 Papildu skābeklis nehermetizētos helikopteros
a) |
Nehermetizētiem helikopteriem, ko ekspluatē tādā augstumā, kad vajadzīga skābekļa padeve, saskaņā ar b) apakšpunktu jābūt aprīkotiem ar skābekļa uzglabāšanas un padeves ierīci, ar kuru var uzglabāt vajadzīgo skābekļa daudzumu un nodrošināt tā padevi. |
b) |
Nehermetizētos helikopteros, ko ekspluatē virs tāda lidojuma augstuma, kad barometriskais augstums kabīnes nodalījumā pārsniedz 10 000 pēdu, jāvadā pietiekami daudz elpošanai paredzēta skābekļa, lai apgādātu:
|
c) |
Neatkarīgi no b) apakšpunkta – noteikta ilguma novirzes starp 13 000 pēdām un 16 000 pēdām var veikt bez skābekļa padeves saskaņā ar norādēm SPO.OP.195. punkta b) apakšpunktā. |
SPO.IDE.H.180 Pārnēsājamie ugunsdzēšanas aparāti
a) |
Helikopteros, izņemot ELA2 helikopterus, jābūt vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēšanas aparātam:
|
b) |
Ugunsdzēsīgās vielas īpašībām un daudzumam jābūt piemērotam tiem ugunsgrēka veidiem, kādi, iespējams, var notikt nodalījumā, kur ugunsdzēšamo aparātu paredzēts lietot, turklāt nodalījumos, kuros ir cilvēki, līdz minimumam jāsamazina toksisko gāzu koncentrācijas risks. |
SPO.IDE.H.185 Uzlaušanas vietu marķējums
Ja uz helikoptera fizelāžas ir marķētas noteiktas zonas, ko avārijas gadījumā glābšanas brigādes var izmantot, lai ielauztos helikopterā, šīs zonas marķē tā, kā norādīts 1. attēlā.
1. attēls
Uzlaušanas vietu marķējums
SPO.IDE.H.190 Avārijas vietas noteicējraidītājs (ELT)
a) |
Helikopteros, kas sertificēti maksimālajai vietu konfigurācijai vairāk par sešām vietām, jābūt:
|
b) |
Helikopteros, kas sertificēti maksimālajai vietu konfigurācijai ne vairāk par sešām, jābūt ELT(S) vai personas vietu norādošajai bākai (PLB), ko pārvadā apkalpes loceklis vai funkciju speciālists. |
c) |
Visu veidu ELT un PLB jāspēj vienlaikus pārraidīt signālus 121,5 MHz un 406 MHz diapazonā. |
SPO.IDE.H.195 Lidojumi virs ūdens – helikopteri, kas nav kompleksi helikopteri ar dzinēju
a) |
Helikopteros katrai personai, kas tajā atrodas, ir paredzēta glābšanas veste, kas jāvalkā vai jānovieto tā, lai tā būtu viegli pieejama no tās personas sēdekļa vai posteņa, kuras lietošanai tā paredzēta, ja attiecīgo helikopteru:
|
b) |
Katru glābšanas vesti aprīko ar elektrisku gaismojumu, lai atvieglinātu cilvēku atrašanu. |
c) |
Helikopterā, ko ekspluatē virs ūdens tādā attālumā no krasta, kas atbilst vairāk nekā 30 minūšu lidojumam standarta kreisēšanas ātrumā vai 50 jūras jūdzēm, izvēloties mazāko no šiem lielumiem, gaisa kuģa kapteinis izvērtē izdzīvošanai radīto risku helikopterā esošajām personām piespiedu nosēšanās gadījumā un atbilstīgi riska novērtējumam nosaka, vai helikopterā jāpārvadā:
|
d) |
Lemjot par to, vai visām personām, kas ir helikopterā, jāvalkā a) apakšpunktā prasītās glābšanas vestes, gaisa kuģa kapteinis nosaka izdzīvošanai radīto risku helikopterā esošajām personām piespiedu nosēšanās gadījumā. |
SPO.IDE.H.197 Glābšanas vestes – kompleksi helikopteri ar dzinēju
a) |
Helikopteros katrai personai uz klāja ir paredzēta glābšanas veste, kas jāvalkā vai jānovieto tā, lai tā būtu viegli pieejama no tās personas sēdekļa vai posteņa, kuras lietošanai tā paredzēta, ja attiecīgo helikopteru:
|
b) |
Katru glābšanas vesti aprīko ar elektrisku gaismojumu, lai atvieglinātu cilvēku atrašanu. |
SPO.IDE.H.198 Aizsargtērpi – kompleksi helikopteri ar dzinēju
Katrai personai uz klāja ir aizsargtērps, veicot ekspluatāciju:
a) |
lidojumā virs ūdens tādā attālumā no zemes, kas atbilst vairāk nekā 10 minūšu ilgam lidojumam standarta kreisēšanas ātrumā, kad kritiskā dzinēja atteices gadījumā helikopters spēj uzturēt horizontālu lidojumu un kad:
|
b) |
gaisa kuģa kapteinis tā nolēmis pēc riska novērtējuma, kurā ņemti vērā šādi apstākļi:
|
SPO.IDE.H.199 Glābšanas plosti, glābšanas ELT un izdzīvošanas aprīkojums tālos lidojumos virs ūdens – kompleksi helikopteri ar dzinēju
Helikopterus, ko ekspluatē:
a) |
lidojumā virs ūdens tālāk nekā 10 minūšu lidojuma attālumā standarta kreisēšanas ātrumā no zemes, ja kritiskā dzinēja atteices gadījumā helikopters spēj uzturēt horizontālu lidojumu; vai |
b) |
veicot lidojumu virs ūdens attālumā, kas atbilst vairāk nekā triju minūšu lidojuma attālumam standarta kreisēšanas ātrumā, kad kritiskā dzinēja atteices gadījumā helikopters nespēj uzturēt horizontālu lidojumu, un ja kapteinis tā nolēmis pēc riska novērtējuma, jābūt šādam aprīkojumam:
|
SPO.IDE.H.200 Izdzīvošanas aprīkojums
Helikopteriem, ko ekspluatē virs apgabaliem, kuros meklēšana un glābšana būtu īpaši apgrūtināta, jābūt aprīkotiem ar:
a) |
signalizācijas ierīcēm avārijas signālu raidīšanai; |
b) |
vismaz vienu izdzīvošanas ELT (ELT(S)); un |
c) |
izdzīvošanas papildu aprīkojumu maršrutam, kuru paredzēts nolidot, ņemot vērā gaisa kuģī atrodošos personu skaitu. |
SPO.IDE.H.201 Papildu prasības helikopteriem, ar kuriem veic darbības atklātā jūrā nelabvēlīgā jūras apvidū – kompleksi helikopteri ar dzinēju
Ekspluatējot helikopterus darbībām atklātā jūrā nelabvēlīgā jūras apvidū tādā attālumā no zemes, kas atbilst vairāk nekā 10 minūšu ilgam lidojumam standarta kreisēšanas ātrumā, ievēro šādus nosacījumus:
a) |
Ja gaisa kuģa kapteinim pieejamā meteoroloģiskā informācija norāda, ka lidojuma laikā ūdens temperatūra jūrā būs zemāka par plus 10 °C, vai ja aprēķinātais glābšanas operācijas laiks ir ilgāks par aprēķināto izdzīvošanas laiku, vai ja lidojums paredzēts naktī, visiem apkalpes locekļiem un funkciju speciālistiem uz klāja ir aizsargtērps. |
b) |
Visi glābšanas plosti, ko helikopterā ved atbilstīgi SPO.IDE.H.199. punktā noteiktajām prasībām, ir izvietoti tā, lai tos varētu lietot jūras apstākļos, kuros tika novērtēta helikoptera piespiedu nosēšanās uz ūdens, peldēšanas un balansēšanas rādītāju atbilstība sertifikācijas prasībām attiecībā uz piespiedu nosēšanos uz ūdens. |
c) |
Helikopteram uzstāda avārijas apgaismojuma sistēmu ar neatkarīgu barošanas padevi, kas nodrošina salona vispārējo apgaismojumu, tādējādi atvieglinot helikoptera evakuāciju. |
d) |
Visas avārijas izejas, arī apkalpes avārijas izejas un to atvēršanas ierīces ir skaidri marķētas, lai gan dienas gaismā, gan tumsā cilvēkiem helikopterā norādītu izeju atrašanās vietas. Šiem marķējumiem jābūt redzamiem arī tad, ja helikopters ir apgāzies un salons iegrimis. |
e) |
Visām neatvāžamām durvīm, kas paredzētas kā avārijas izejas pēc helikoptera piespiedu nosēšanās uz ūdens, ir ierīces, kas notur tās atvērtā stāvoklī, lai tās netraucētu izkļūt no helikoptera visiem cilvēkiem, kas ir uz tā klāja, jebkuros apstākļos uz jūras, noturot tās tādā maksimālā platumā, kas nepieciešams attiecīgajos piespiedu nosēšanās uz ūdens un dreifēšanas apstākļos. |
f) |
Visas durvis, logi vai citas atveres kabīnes nodalījumā, ko paredzēts izmantot evakuācijai zem ūdens, aprīko tā, lai avārijas gadījumā tās būtu atveramas. |
g) |
Glābšanas vestes valkā visu laiku, izņemot gadījumus, kad funkciju speciālistam vai apkalpes locekļiem, kuriem glābšanas veste ir paredzēta, ir aizsargtērps, kam vienlaikus ir aizsargtērpa un glābšanas vestes funkcijas. |
SPO.IDE.H.202 Dažādas ierīces ekspluatācijai uz ūdens sertificētiem helikopteriem
Helikopteros, kas sertificēti ekspluatācijai uz ūdens, ir:
a) |
jūras enkurs un citas ierīces, kas vajadzīgas, lai atvieglinātu helikoptera pietauvošanos, noenkurošanu vai manevrēšanu uz ūdens, atbilstīgi attiecīgā helikoptera izmēram, svaram un apkalpošanas tipam; un |
b) |
attiecīgā gadījumā – iekārtas skaņas signālu radīšanai, kā noteikts starptautiskajos noteikumos par sadursmju novēršanu uz jūras. |
SPO.IDE.H.203 Visu helikopteru piespiedu nosēšanās uz ūdens lidojumos virs ūdens
Kompleksiem helikopteriem ar dzinēju, kurus ekspluatē lidojumos virs ūdens nelabvēlīgā apvidū tādā attālumā no cietzemes, kas atbilst vairāk nekā 10 minūšu ilgam lidojumam standarta kreisēšanas ātrumā, un helikopteriem, kuri nav kompleksi helikopteri ar dzinēju un ar kuriem lido virs ūdens nelabvēlīgā apvidu tālāk par 50 jūras jūdzēm no cietzemes:
a) |
jābūt konstruētiem, lai tie varētu nosēsties uz ūdens saskaņā ar attiecīgajiem lidojumderīguma noteikumiem; |
b) |
saskaņā ar attiecīgajiem lidojumderīguma noteikumiem jābūt sertificētiem nosēdināšanai uz ūdens; vai |
c) |
jābūt aprīkotiem ar avārijas peldierīcēm. |
SPO.IDE.H.205 Individuālais aizsargaprīkojums
Katra persona, kas atrodas uz gaisa kuģa klāja, valkā individuālo aizsargaprīkojumu atbilstīgi veicamās darbības veidam.
SPO.IDE.H.210 Radioaustiņas
Ikreiz, kad jāizmanto radiosakaru un/vai radionavigācijas sistēma, katram noteikumos paredzētam pilotam, apkalpes loceklim un/vai funkciju speciālistam savā postenī helikopterā ir radioaustiņas ar mikrofonu vai līdzīga iekārta ar pārraides pogu uz vadības pults.
SPO.IDE.H.215 Radiosakaru iekārtas
a) |
Helikopteros, ko ekspluatē saskaņā ar IFR vai naktī, vai tad, ja to nosaka piemērojamās gaisa telpas prasības, jābūt radiosakaru iekārtai, ar kuru normālos radiopārraides apstākļos iespējams:
|
b) |
Ja nepieciešamas vairākas sakaru iekārtas, tām jābūt savstarpēji neatkarīgām tādā mērā, lai vienas iekārtas kļūme neizraisītu kļūmi nevienā citā iekārtā. |
c) |
Ja nepieciešama radiosakaru sistēma un SPO.IDE.H.135. punktā prasīta arī lidojumu apkalpes iekšējo sakaru sistēma, helikopteros jābūt pārraides pogai uz lidojuma vadības iekārtām katra pilota un apkalpes locekļa postenī. |
SPO.IDE.H.220 Navigācijas iekārtas
a) |
Helikopteros jābūt navigācijas iekārtām, kas vajadzīgas, lai varētu turpināt lidojumu saskaņā ar:
|
b) |
Helikopteru navigācijas iekārtai jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu, ka vienas iekārtas pozīcijas atteices gadījumā ikvienā lidojuma posmā pārējās ierīces nodrošinātu drošu navigāciju saskaņā ar a) apakšpunktu vai droši ļautu pabeigt atbilstīgus darbnepārtrauces pasākumus. |
c) |
Helikopteros, ko izmanto lidojumiem, kad nosēšanās paredzēta IMC, jābūt navigācijas aprīkojumam, kas vadītu nolaišanos līdz punktam, no kura iespējams nosēsties, izmantojot vizuālu kontaktu ar zemi. Šim aprīkojumam jāspēj sniegt šādus norādījumus par katru lidlauku, kur tai paredzēts nosēsties IMC, kā arī par visiem paredzētajiem rezerves lidlaukiem. |
SPO.IDE.H.225 Transponders
Ja attiecīgi prasīts noteikumos par gaisa telpu, kur veic lidojumu, helikopteros jābūt uzstādītam sekundārās novērošanas radiolokatora (SSR) transponderam, kas spēj veikt visas vajadzīgās funkcijas.
2. SADAĻA
Planieri
SPO.IDE.S.100 Instrumenti un iekārtas – vispārējas prasības
a) |
Šajā apakšdaļā prasītie instrumenti un iekārtas jāapstiprina saskaņā ar piemērojamajām lidojumderīguma prasībām, ja tie:
|
b) |
Šādām vienībām, ja tās prasa šī apakšdaļa, iekārtu apstiprinājums nav vajadzīgs:
|
c) |
Instrumentiem un iekārtām, kas nav prasītas šajā apakšdaļā, kā arī citām iekārtām, kas nav prasītas citos piemērojamos pielikumos, bet ko ved lidojumā, jāatbilst šādām prasībām:
|
d) |
Instrumentiem un iekārtām jābūt pa rokai vai sasniedzamiem no posteņa, kur sēž lidojumu apkalpes locekļi, kam jālieto šie instrumenti un iekārtas. |
e) |
Visam vajadzīgajam avārijas aprīkojumam jābūt ērti sasniedzamam tūlītējai lietošanai. |
SPO.IDE.S.105 Obligātās iekārtas lidojumā
Lidojumu nedrīkst veikt, ja nedarbojas vai trūkst kāds no plānotajā lidojumā vajadzīgajiem planiera instrumentiem, iekārtām vai funkcijām, izņemot gadījumus, kad:
a) |
planieri ekspluatē saskaņā ar MEL, ja tas izveidots; vai |
b) |
uz planieri attiecas lidošanas atļauja, kas izdota saskaņā ar piemērojamajām lidojumderīguma prasībām. |
SPO.IDE.S.115 Ekspluatācija saskaņā ar VFR – lidojumu un navigācijas instrumenti
a) |
Planieriem, ko ekspluatē dienā saskaņā ar VFR, jābūt aprīkotiem ar ierīcēm, kas mēra un parāda:
|
b) |
Planieriem, ko lieto apstākļos, kad planieri nevar noturēt vēlamajā telpiskajā stāvoklī, neizmantojot vismaz vienu papildu instrumentu, papildus a) apakšpunktā minētajam jābūt aprīkotiem ar ierīcēm, ar ko mēra un parāda:
|
SPO.IDE.S.120 Lidošana mākoņos – lidojumu un navigācijas instrumenti
Planieriem, ar kuriem veic lidojumus mākoņos, jābūt aprīkotiem ar ierīcēm, kas mēra un parāda:
a) |
magnētisko kursu; |
b) |
laiku stundās, minūtēs un sekundēs; |
c) |
barometrisko augstumu; |
d) |
izmērīto gaisa ātrumu; |
e) |
vertikālo ātrumu; un |
f) |
telpisko stāvokli vai griešanos un slīdēšanu. |
SPO.IDE.S.125 Sēdekļi un ierobežotājsistēmas
a) |
Planieros jābūt:
|
b) |
Sēdekļa drošības jostai ar ķermeņa augšdaļas ierobežotājsistēmu jābūt atsprādzējamai vienā punktā. |
SPO.IDE.S.130 Papildu skābeklis
Planieros, ko lieto barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām, jābūt skābekļa uzglabāšanas un padeves ierīcei, ar kuru var pārvadāt pietiekami daudz elpošanas skābekļa, lai apgādātu:
a) |
apkalpes locekļus jebkurā periodā, kas ir ilgāks nekā 30 minūtes, kad barometriskais augstums ir no 10 000 pēdām līdz 13 000 pēdām; un |
b) |
visus apkalpes locekļus un funkciju speciālistus visu laiku, kamēr barometriskais augstums ir virs 13 000 pēdām. |
SPO.IDE.S.135 Lidojumi virs ūdens
Planieros, ko ekspluatē virs ūdens, gaisa kuģa kapteinis izvērtē izdzīvošanai radīto risku personām planierī piespiedu nosēšanās gadījumā un atbilstīgi riska novērtējumam nosaka, vai ir jāpārvadā:
a) |
katrai personai uz klāja paredzēta glābšanas veste vai līdzvērtīga individuāla peldierīce, kas jāvalkā vai jānovieto tā, lai būtu viegli pieejama no tās personas sēdekļa, kuras lietošanai tā paredzēta; |
b) |
avārijas vietas noteicējraidītājs (ELT) vai personas vietu norādošā bāka (PLB), ko pārvadā kāds apkalpes loceklis vai funkciju speciālists un kas vienlaikus spēj raidīt 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē; un |
c) |
iekārta avārijas signālu raidīšanai, veicot lidojumu:
|
SPO.IDE.S.140 Izdzīvošanas aprīkojums
Planieros, ar ko lido virs teritorijām, kur meklēšana un glābšana būtu īpaši apgrūtināta, jābūt signālierīcēm un dzīvības glābšanas ierīcēm, kas piemērotas pārlidojamajām teritorijām.
SPO.IDE.S.145 Radiosakaru iekārtas
a) |
Ja attiecīgi prasīts noteikumos par gaisa telpu, kur veic lidojumu, planieros jābūt radiosakaru iekārtai, ar kuru var veikt divvirzienu sakarus ar aeronavigācijas stacijām vai izmantot frekvences, kas noteiktas šīs gaisa telpas prasībās. |
b) |
Ja prasīts a) apakšpunktā, radiosakaru iekārtai jānodrošina sakari aeronavigācijas avārijas frekvencē 121,5 MHz. |
SPO.IDE.S.150 Navigācijas iekārtas
Planieros jābūt visām nepieciešamajām navigācijas iekārtām, lai varētu turpināt lidojumu saskaņā ar:
a) |
ATS lidojuma plānu (vajadzības gadījumā); un |
b) |
piemērojamām prasībām par gaisa telpu. |
SPO.IDE.S.155 Transponders
Ja attiecīgi prasīts noteikumos par gaisa telpu, kur veic lidojumu, planieros jābūt uzstādītam sekundārās novērošanas radiolokatora (SSR) transponderam, kas spēj veikt visas vajadzīgās funkcijas.
4. SADAĻA
Baloni
SPO.IDE.B.100 Instrumenti un iekārtas – vispārējas prasības
a) |
Šajā apakšdaļā prasītie instrumenti un iekārtas jāapstiprina saskaņā ar piemērojamām lidojumderīguma prasībām, ja tie:
|
b) |
Šādām vienībām, ja tās prasa šī apakšdaļa, iekārtu apstiprinājums nav vajadzīgs:
|
c) |
Instrumentiem un iekārtām, kas nav prasītas šajā apakšdaļā, kā arī citām iekārtām, kas nav prasītas citos piemērojamos pielikumos, bet ko ved lidojumā, jāatbilst šādām prasībām:
|
d) |
Instrumentiem un iekārtām jābūt pa rokai vai sasniedzamiem no posteņa, kur norīkoti lidojumu apkalpes locekļi, kam jālieto šie instrumenti un iekārtas. |
e) |
Visam vajadzīgajam avārijas aprīkojumam jābūt ērti sasniedzamam tūlītējai lietošanai. |
SPO.IDE.B.105 Obligātās iekārtas lidojumā
Lidojumu nedrīkst veikt, ja nedarbojas kāds no plānotajā lidojumā vajadzīgiem balona instrumentiem, iekārtām vai funkcijām, izņemot gadījumus, kad:
a) |
balonu ekspluatē saskaņā ar MEL, ja tas izveidots; vai |
b) |
uz balonu attiecas lidošanas atļauja, kas izdota saskaņā ar piemērojamām lidojumderīguma prasībām. |
SPO.IDE.B.110 Ekspluatācijas gaismas
Balonos, ko ekspluatē naktī, jābūt:
a) |
sadursmes novēršanas gaismām; |
b) |
līdzekļiem, ar ko pienācīgi apgaismot visus balona drošai ekspluatācijai nepieciešamos instrumentus un iekārtas; |
c) |
neatkarīgam pārnēsājamam lukturītim. |
SPO.IDE.B.115 Ekspluatācija saskaņā ar VFR – lidojumu un navigācijas instrumenti un saistītas iekārtas
Dienas lidojumos saskaņā ar VFR balonos jābūt:
a) |
ierīcēm, kas rāda dreifēšanas virzienu; un |
b) |
iekārtām, ar kurām mēra un parāda:
|
SPO.IDE.B.120 Pirmās palīdzības komplekti
a) |
Balonos jābūt pirmās palīdzības komplektam. |
b) |
Pirmās palīdzības komplekti:
|
SPO.IDE.B.121 Papildu skābeklis
Balonos, ko lieto barometriskajā augstumā virs 10 000 pēdām, jābūt skābekļa uzglabāšanas un padeves ierīcei, ar kuru var pārvadāt pietiekami daudz elpošanas skābekļa, lai apgādātu:
a) |
apkalpes locekļus jebkurā periodā, kas ir ilgāks nekā 30 minūtes, kad barometriskais augstums ir no 10 000 pēdām līdz 13 000 pēdām; un |
b) |
visus apkalpes locekļus un funkciju speciālistus visu laiku, kamēr barometriskais augstums ir virs 13 000 pēdām. |
SPO.IDE.B.125 Pārnēsājamie ugunsdzēšanas aparāti
Karstā gaisa balonos jābūt vismaz vienam pārnēsājamam ugunsdzēšanas aparātam, ja tas paredzēts piemērojamajās sertifikācijas specifikācijās.
SPO.IDE.B.130 Lidojumi virs ūdens
Balonos, ko ekspluatē virs ūdens, gaisa kuģa kapteinis izvērtē izdzīvošanai radīto risku personām balonā piespiedu nosēšanās gadījumā un atbilstīgi riska novērtējumam nosaka, vai ir jāpārvadā:
a) |
katrai personai uz klāja paredzēta glābšanas veste, kas jāvalkā vai jānovieto tā, lai būtu viegli pieejama no tās personas atrašanās vietas, kuras lietošanai tā paredzēta; |
b) |
avārijas vietas noteicējraidītājs (ELT) vai personas vietu norādošā bāka (PLB), ko pārvadā kāds apkalpes loceklis vai funkciju speciālists un kas vienlaikus spēj raidīt 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē; un |
c) |
iekārta avārijas signālu raidīšanai. |
SPO.IDE.B.135 Izdzīvošanas aprīkojums
Balonos, ar ko lido virs teritorijām, kur meklēšana un glābšana būtu īpaši apgrūtināta, jābūt signālierīcēm un dzīvības glābšanas ierīcēm, kas piemērotas pārlidojamajām teritorijām.
SPO.IDE.B.140 Dažādas ierīces
Balonos jābūt aizsargcimdiem katram apkalpes loceklim.
a) |
Karstā gaisa baloniem jābūt aprīkotiem ar:
|
b) |
Gāzes balonu aprīkojumā jābūt:
|
SPO.IDE.B.145 Radiosakaru iekārtas
a) |
Ja attiecīgi prasīts noteikumos par gaisa telpu, kur veic lidojumu, balonos jābūt radiosakaru iekārtai, ar kuru var veikt divvirzienu sakarus ar aeronavigācijas stacijām vai izmantot frekvences, kas noteiktas šīs gaisa telpas prasībās. |
b) |
Ja prasīts a) apakšpunktā, radiosakaru iekārtai jānodrošina sakari aeronavigācijas avārijas frekvencē 121,5 MHz. |
SPO.IDE.B.150 Transponders
Ja attiecīgi prasīts noteikumos par gaisa telpu, kur veic lidojumu, balonos jābūt uzstādītam sekundārās novērošanas radiolokatora (SSR) transponderam, kas spēj veikt visas vajadzīgās funkcijas.
E APAKŠDAĻA
ĪPAŠAS PRASĪBAS
1. SADAĻA
Ārēju virvēs iekārtu kravu pārvadāšana ar helikopteriem (HESLO)
SPO.SPEC.HESLO.100 Standarta ekspluatācijas procedūras
Standarta ekspluatācijas procedūrās attiecībā uz HESLO precizē:
a) |
vajadzīgās ierīces, arī šo ierīču ekspluatācijas ierobežojumus un attiecīgas pozīcijas obligāto iekārtu sarakstā (MEL) (attiecīgā gadījumā); |
b) |
apkalpes sastāvu un prasības attiecībā uz apkalpes locekļu un funkciju speciālistu pieredzi; |
c) |
apkalpes locekļiem un funkciju speciālistiem vajadzīgo apmācību, lai viņi varētu pildīt savus uzdevumus, kā arī vajadzīgo kvalifikāciju un ieņemamo amatu personām, kas apkalpes locekļus un funkciju speciālistus apmāca; |
d) |
apkalpes locekļu un funkciju speciālistu atbildību un pienākumus; |
e) |
veiktspējas kritērijus, kas jāizpilda, lai varētu veikt HESLO ekspluatāciju; |
f) |
standarta, nestandarta un ārkārtas procedūras. |
SPO.SPEC.HESLO.105 Īpašais HESLO aprīkojums
Helikopteros uzstāda vismaz:
a) |
vienu kravas drošības spoguli vai citu līdzekli, ar ko apskatīt āķi(-us)/kravu; un |
b) |
vienu iekraušanas mērītāju, ja vien kravas svaru nenosaka ar kādu citu metodi. |
SPO.SPEC.HESLO.110 Bīstamu izstrādājumu pārvadājumi
Ekspluatants, kas pārvadā bīstamus izstrādājumus no bezapkalpes vietām vai no attālām vietām, vai arī uz tām, sniedz pieteikumu kompetentajai iestādei, lai saņemtu atbrīvojumu no Tehnisko instrukciju noteikumiem, ja ekspluatants paredzējis neievērot šo instrukciju noteikumus.
2. SADAĻA
Ārējo kravu ekspluatācija, kurā piedalās cilvēki (HEC)
SPO.SPEC.HEC.100 Standarta ekspluatācijas procedūras
Standarta ekspluatācijas procedūrās attiecībā uz HEC precizē:
a) |
vajadzīgās ierīces, arī šo ierīču ekspluatācijas ierobežojumus un attiecīgas pozīcijas obligāto iekārtu sarakstā (MEL) (attiecīgā gadījumā); |
b) |
apkalpes sastāvu un prasības attiecībā uz apkalpes locekļu un funkciju speciālistu pieredzi; |
c) |
apkalpes locekļiem un funkciju speciālistiem vajadzīgo apmācību, lai viņi varētu pildīt savus uzdevumus, kā arī vajadzīgo kvalifikāciju un ieņemamo amatu personām, kas apkalpes locekļus un funkciju speciālistus apmāca; |
d) |
apkalpes locekļu un funkciju speciālistu atbildību un pienākumus; |
e) |
veiktspējas kritērijus, kas jāizpilda, lai varētu veikt HEC darbības; |
f) |
standarta, nestandarta un ārkārtas procedūras. |
SPO.SPEC.HEC.105 Īpašs HEC aprīkojums
a) |
Helikopteros uzstāda:
|
b) |
Visa vinčas un kravas āķa aprīkojuma uzstādīšanai, kā arī vēlākiem pārveidojumiem vajadzīga paredzētajai funkcijai atbilstīga lidojumderīguma apliecība. |
3. SADAĻA
Izpletņu ekspluatācija (PAR)
SPO.SPEC.PAR.100 Standarta ekspluatācijas procedūras
Standarta ekspluatācijas procedūrās attiecībā uz PAR precizē:
a) |
vajadzīgās ierīces, arī šo ierīču ekspluatācijas ierobežojumus un attiecīgas pozīcijas obligāto iekārtu sarakstā (MEL) (attiecīgā gadījumā); |
b) |
apkalpes sastāvu un prasības attiecībā uz apkalpes locekļu un funkciju speciālistu pieredzi; |
c) |
apkalpes locekļiem un funkciju speciālistiem vajadzīgo apmācību, lai viņi varētu pildīt savus uzdevumus, kā arī vajadzīgo kvalifikāciju un ieņemamo amatu personām, kas apkalpes locekļus un funkciju speciālistus apmāca; |
d) |
apkalpes locekļu un funkciju speciālistu atbildību un pienākumus; |
e) |
snieguma kritērijus, kas jāizpilda, lai varētu ekspluatēt izpletņus; |
f) |
standarta, nestandarta un ārkārtas procedūras. |
SPO.SPEC.PAR.105 Apkalpes locekļu un funkciju speciālistu pārvadāšana
Prasības attiecībā uz funkciju speciālista uzdevumiem, kas noteiktas SPO.GEN.106. punkta c) apakšpunktā, funkciju speciālistiem, kas veic izpletņlēkšanu, nepiemēro.
SPO.SPEC.PAR.110 Sēdvietas
Neatkarīgi no SPO.IDE.A.160. punkta a) apakšpunkta un SPO.IDE.H.160. punkta a) apakšpunkta 1. punkta gaisa kuģa grīdu var izmantot kā sēdvietu, ja vien ir pieejamas ierīces funkciju speciālistu noturēšanai vai piesprādzēšanai.
SPO.SPEC.PAR.115 Papildu skābeklis
Neatkarīgi no SPO.OP.195. punkta a) apakšpunkta prasība par papildu skābekļa lietošanu neattiecas uz apkalpes locekļiem, izņemot gaisa kuģa kapteini, un funkciju speciālistiem, kas veic specializētā uzdevuma izpildei nepieciešamos pienākumus, kad salons atrodas augstumā:
a) |
virs 13 000 pēdām – ne ilgāk par 6 minūtēm; |
b) |
virs 15 000 pēdām – ne ilgāk par 3 minūtēm. |
SPO.SPEC.PAR.120 Lidojumi virs ūdens
Balonos, ko ekspluatē virs ūdens, pārvadājot vairāk par sešām personām, gaisa kuģa kapteinis izvērtē izdzīvošanai radīto risku personām balonā piespiedu nosēšanās gadījumā un atbilstīgi riska izvērtējumam nosaka, vai ir jāpārvadā avārijas vietas noteicējraidītājs (ELT), kas vienlaikus spēj raidīt 121,5 MHz un 406 MHz frekvencē.
SPO.SPEC.PAR.125 Bīstamu kravu izmešana
Neatkarīgi no SPO.GEN.155. punkta izpletņlēcēji drīkst lēkt no gaisa kuģa, lai veiktu izpletņlēkšanas paraugdemonstrējumus, virs blīvi apdzīvotiem pilsētu apgabaliem, ciematiem vai iedzīvotāju apmetnēm, vai virs cilvēku pulcēšanās vietām brīvā dabā, ja izpletņlēcējiem ir līdzi dūmu ierīces, kas izgatavotas šādam mērķim.
4. SADAĻA
Figūrlidojumi (ABF)
SPO.SPEC.ABF.100 Standarta ekspluatācijas procedūras
Standarta ekspluatācijas procedūrās attiecībā uz ABF precizē:
a) |
vajadzīgās ierīces, arī šo ierīču ekspluatācijas ierobežojumus un attiecīgas pozīcijas obligāto iekārtu sarakstā (MEL) (attiecīgā gadījumā); |
b) |
apkalpes sastāvu un prasības attiecībā uz apkalpes locekļu un funkciju speciālistu pieredzi; |
c) |
apkalpes locekļiem un funkciju speciālistiem vajadzīgo apmācību, lai viņi varētu pildīt savus uzdevumus, kā arī vajadzīgo kvalifikāciju un ieņemamo amatu personām, kas apkalpes locekļus un funkciju speciālistus apmāca; |
d) |
apkalpes locekļu un funkciju speciālistu atbildību un pienākumus; |
e) |
veiktspējas kritērijus, kas jāievēro, lai veiktu figūrlidojumus; |
f) |
standarta, nestandarta un ārkārtas procedūras. |
SPO.SPEC.ABF.105 Dokumenti, rokasgrāmatas un informācija, kam jābūt gaisa kuģī
No SPO.GEN.140. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajiem dokumentiem gaisa kuģī figūrlidojumu laikā nav jābūt:
a) |
sīkai informācijai par reģistrēto ATS lidojuma plānu (attiecīgā gadījumā); |
b) |
plānotā lidojuma maršruta/apgabala un visu iespējamu noviržu dēļ paredzamo maršrutu jaunākās un atbilstīgās aeronavigācijas kartēm; |
c) |
procedūrām un vizuālajiem brīdinājuma signāliem, ko izmanto, pārtverot gaisa kuģi, vai tad, ja gaisa kuģis ir pārtverts; un |
d) |
informācijai par meklēšanas un glābšanas dienestiem plānotā lidojuma apgabalā. |
SPO.SPEC.ABF.115 Aprīkojums
Figūrlidojumiem jāpiemēro šādas prasības attiecībā uz aprīkojumu:
a) |
pirmās palīdzības komplekts, kā noteikts SPO.IDE.A.165. punktā un SPO.IDE.H.165. punktā; |
b) |
pārnēsājamais ugunsdzēšanas aparāts, kā noteikts SPO.IDE.A.180. punktā un SPO.IDE.H.180. punktā; un |
c) |
atrašanās vietas raidītājs vai personas vietu norādošā bāka, kā noteikts SPO.IDE.A.190. punktā un SPO.IDE.H.190. punktā.” |