25.6.2009 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 162/6 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2009. gada 16. jūnijs)
par kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi
(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4398)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2009/491/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvu 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Ja dalībvalsts attiecībā uz kuģiem, kas peld ar tās karogu, nolemj pilnvarot organizācijas pilnībā vai daļēji veikt ar sertifikātiem saistītas pārbaudes un apsekojumus saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un attiecīgā gadījumā izdot vai atjaunot sertifikātus vai ja dalībvalsts nolemj uzticēt organizācijām pilnībā vai daļēji veikt minētās pārbaudes un apsekojumus, tā šim nolūkam izvēlas tikai atbilstīgi Direktīvas 94/57/EK 4. pantam atzītas organizācijas. |
(2) |
Svarīgs atzītas organizācijas darbības rādītājs ir tās veikto drošības pasākumu un piesārņojuma novēršanas pasākumu rezultāti attiecībā uz visiem organizācijas klasificētajiem kuģiem neatkarīgi no tā, ar kādas valsts karogu tie peld. |
(3) |
Atzītu organizāciju veikto drošības pasākumu un piesārņojuma novēršanas pasākumu rezultātiem jābūt pamatotiem ar datiem, kas apkopoti saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par valsts kontroli ostās, un/vai līdzīgām shēmām. Citus rādītājus var iegūt, analizējot negadījumus, kas saistīti ar atzītu organizāciju klasificētiem kuģiem. |
(4) |
Tā kā atzītās organizācijas darbojas visā pasaulē, to darbības rādītājiem jābūt balstītiem uz pietiekami plašu ģeogrāfisko apgabalu. |
(5) |
Regulāri tiek publicēti ostas valsts kontroles dati, ko apkopojusi Amerikas Savienoto Valstu Krasta apsardze, kā arī dati, kas apkopoti saskaņā ar Tokijas Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli un Parīzes Saprašanās memorandu. Datu nepārtrauktības un precizitātes ziņā tie uzskatāmi par salīdzinoši ticamu informācijas avotu, lai balstītu uz tiem novērtējumu par atzīto organizāciju veikto drošības pasākumu un piesārņojuma novēršanas pasākumu rezultātiem. |
(6) |
Attiecībā uz datiem, kas publicēti saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu un Tokijas Saprašanās memorandu, un attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu Krasta apsardzes publicētajiem datiem ir spēkā iepriekš noteikta pārsūdzēšanas kārtība, kas ļauj atzītajām organizācijām šos datus apstrīdēt. Tāpēc šādi dati ir uzskatāmi par pietiekami ticamu informācijas avotu un izmantojami, nosakot kritērijus atzīto organizāciju veikto drošības pasākumu un piesārņojuma novēršanas pasākumu rezultātu novērtēšanai. |
(7) |
Analizējot datus par kuģu aizturēšanu, jo īpaši jāņem vērā ar atzītām organizācijām saistītas kuģu aizturēšanas, ja šāda informācija ir pieejama. Veicot datu analīzi, jācenšas mazināt statistikas datu sagrozījuma risku, ko var radīt nelieli un/vai ar konkrētu karogu saistīti kopumi, piemēram, flotes, ko klasificē noteiktas organizācijas, kurām piešķirta ierobežota atzīšana. |
(8) |
Datu avotiem jābūt pārskatāmiem un objektīviem un jāsniedz pietiekami ticami, pilnīgi un nepārtraukti dati. Tāpēc, ja nav pieejami pietiekami pilnīgi publiskie datu avoti, tad datus par jūras negadījumiem var iegūt no komerciāliem datu avotiem un ņemt tos vērā, ja iespējams, gūt pienācīgu nodrošinājumu tam, ka ir izpildīti iepriekš minētie kritēriji. |
(9) |
Vērtējot organizāciju veikto drošības pasākumu un piesārņojuma novēršanas pasākumu rezultātus, ņem vērā arī ziņojumus, ko sagatavojušas dalībvalstis, pamatojoties uz Direktīvas 94/57/EK 12. pantu. |
(10) |
Atzīto organizāciju veikto drošības pasākumu un piesārņojuma novēršanas pasākumu rezultāti, tostarp arī citi rādītāji, piemēram, dati par jūras negadījumiem, ir jāvērtē, lai varētu pieņemt taisnīgus un samērīgus lēmumus, pamatojoties uz organizācijas strukturālajām iespējām nodrošināt atbilstību profesionālajiem standartiem. Tāpēc šie dati ir jāsalīdzina par pieņemamu laika periodu. |
(11) |
Vērtēšanas sistēmas lietderības un taisnīguma nodrošināšanas nolūkā atzītajām organizācijām ir jādod pietiekami ilgs laiks, lai būtu iespējams ņemt vērā to vadības lēmumus, vienlaikus radot Komisijai iespēju novērtēt to darbību un attiecīgā gadījumā veikt vajadzīgos pielāgojumus. |
(12) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
1. pants
Šajā lēmumā:
1) |
“atzīta organizācija” ir organizācija, kas atzīta atbilstīgi Direktīvas 94/57/EK 4. pantam; |
2) |
“Parīzes Saprašanās memorands” (turpmāk tekstā – “Parīzes SM”) ir 1982. gada 26. janvārī Parīzē parakstītais Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli tādā redakcijā, kādā tas ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas dienā; |
3) |
“Tokijas Saprašanās memorands” (turpmāk tekstā – “Tokijas SM”) ir 1993. gada 1. decembrī Tokijā parakstītais Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli Āzijas Klusā okeāna reģionā tādā redakcijā, kādā tas ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas dienā; |
4) |
“ar atzītu organizāciju saistīta aizturēšana” nozīmē, ka aizturētā kuģa atzītajai organizācijai, kas veikusi attiecīgo apsekojumu vai izdevusi sertifikātu, ir bijusi atbildība saistībā ar nepilnībām, kas pa vienai vai kombinācijā ir bijušas iemesls aizturēšanai, kā noteikts attiecīgās ostas valsts kontroles sistēmai piemērojamos noteikumos; |
5) |
“jūras negadījums” ir jūras negadījums, kā definēts SJO Rezolūcijā A.849(20). |
2. pants
Kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi, izklāstīti I pielikumā.
3. pants
1. Nosakot, vai karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi, Komisija papildus I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var ņemt vērā tai zināmos gadījumus, ja:
a) |
tiesas vai šķīrējtiesas procesā ir pierādīts, ka jūras negadījums, kurā iesaistīts atzītas organizācijas klasificēts kuģis, noticis šīs atzītās organizācijas, tās struktūrvienību, darbinieku, aģentu vai citu tās vārdā darbojošos personu tīšas darbības, bezdarbības vai rupjas neuzmanības rezultātā; un |
b) |
pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju, var uzskatīt, ka šādas tīšas darbības, bezdarbības vai rupjas neuzmanības iemesls ir organizācijas struktūras, procedūru un/vai iekšējās kontroles nepilnības. |
2. Komisija ņem vērā attiecīgā gadījuma nopietnību un mēģina noteikt, vai gadījuma atkārtošanās un jebkādi citi apstākļi liecina par to, ka organizācija nav novērsusi 1. punktā minētās nepilnības un uzlabojusi savas darbības efektivitāti.
4. pants
1. Trīs gadus pēc šā lēmuma spēkā stāšanās Komisija izvērtē I pielikumā izklāstītos kritērijus.
2. Attiecīgā gadījumā Komisija saskaņā ar Direktīvas 94/57/EK 7. panta 2. punktā minēto procedūru izdara grozījumus I pielikumā, lai:
a) |
pielāgotu minētos kritērijus ar mērķi nodrošināt to lietderību un taisnīgumu; |
b) |
noteiktu robežvērtības, kas svarīgas minētās direktīvas 9. panta 1. punktā un 10. panta 2. punktā noteikto pasākumu piemērošanai. |
5. pants
Iesniedzot ziņojumus Komisijai un citām dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 94/57/EK 12. pantu, dalībvalstis izmanto II pielikumā sniegto saskaņoto veidlapu.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2009. gada 16. jūnijā
Komisijas vārdā —
priekšsēdētāja vietnieks
Antonio TAJANI
(1) OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.
I PIELIKUMS
1. OSTAS VALSTS KONTROLE
1.1. Ar atzītām organizācijām saistītu aizturēšanas gadījumu skaita attiecība pret veikto pārbaužu kopējo skaitu triju gadu laika posmā
ir
Ul = N · p + 0,5 + z · [N · p · (1 – p)]1/2
Uh = N · p – 0,5 – z · [N · p · (1 – p)]1/2
kur
n |
= |
ar atzītām organizācijām saistītu aizturēšanas gadījumu skaits |
Ul |
= |
robežvērtība starp zemu un vidēju darbības efektivitāti |
Uh |
= |
robežvērtība starp vidēju un augstu darbības efektivitāti |
N |
= |
pārbaužu kopējais skaits (minimālais skaits = 60) |
p |
= |
fiksētais kritērijs = 0,02 |
z |
= |
statistiskā nozīmīguma koeficients = 1,645 |
1.1.1. Parīzes SM
n > Ul |
6 punkti |
Ul ≥ n ≥ Uh |
3 punkti |
Uh > n |
0 punktu |
1.1.2. ASV krasta apsardze (1)
n > Ul |
6 punkti |
Ul ≥ n ≥ Uh |
3 punkti |
Uh > n |
0 punktu |
1.1.3. Tokijas SM
n > Ul |
6 punkti |
Ul ≥ n ≥ Uh |
3 punkti |
Uh > n |
0 punktu |
Ja Uh < 0, tad uzskata, ka Uh = 0.
Ja n = 0, tad piešķir 0 punktu, neraugoties uz Uh vērtību.
1.2. Ar atzītām organizācijām saistītu aizturēšanas gadījumu skaita procentuālā daļa no veikto pārbaužu kopējā skaita
1.2.1. Parīzes SM
Gadā – salīdzinājumā ar trim iepriekšējiem gadiem
pieaugums |
1 punkts |
bez izmaiņām |
0 punktu |
samazinājums |
– 1 punkts |
1.2.2. ASV krasta apsardze (1)
Gadā – salīdzinājumā ar trim iepriekšējiem gadiem
pieaugums |
1 punkts |
bez izmaiņām |
0 punktu |
samazinājums |
– 1 punkts |
1.2.3. Tokijas SM
Gadā – salīdzinājumā ar trim iepriekšējiem gadiem
pieaugums |
1 punkts |
bez izmaiņām |
0 punktu |
samazinājums |
– 1 punkts |
Ja ar atzītu organizāciju saistīto aizturēšanu īpatsvars ir 0 % divos secīgos laika posmos, to uzskata par pozitīvu darbības efektivitātes rādītāju un piešķir tādu pašu punktu skaitu kā par aizturēšanu skaita īpatsvara samazinājumu.
1.3. Ar atzītām organizācijām saistītu aizturēšanas gadījumu skaita attiecība pret veikto pārbaužu kopējo skaitu triju gadu laika posmā
ir
Ul = N · p + 0,5 + z · [N · p · (1 – p)]1/2
kur
n |
= |
aizturēšanas gadījumu skaits |
Ul |
= |
robežvērtība zemai darbības efektivitātei |
N |
= |
pārbaužu kopējais skaits (minimālais skaits = 60) |
p |
= |
fiksētais kritērijs = 0,05 |
z |
= |
statistiskā nozīmīguma koeficients = 1,645 |
1.3.1. Parīzes SM
n > Ul |
1 punkts |
Ul ≥ n |
0 punktu |
1.3.2. ASV krasta apsardze (1)
n > Ul |
1 punkts |
Ul ≥ n |
0 punktu |
1.3.3. Tokijas SM
n > Ul |
1 punkts |
Ul ≥ n |
0 punktu |
1.4. Divas ar atzītu organizāciju saistītas viena un tā paša kuģa aizturēšanas pēdējo 12 mēnešu laikā (gadā; saskaņā ar Parīzes SM, ASV Krasta apsardzes un Tokijas SM datiem)
Gadījumu skaits |
punkti |
1 vai 2 |
1 par katru kuģi |
3 līdz 5 |
2 par katru kuģi |
> 5 |
3 par katru kuģi |
1.5. Divas ar atzītu organizāciju saistītas viena un tā paša kuģa aizturēšanas pēdējo 24 mēnešu laikā (gadā, par pēdējiem 24 mēnešiem; saskaņā ar Parīzes SM, ASV Krasta apsardzes un Tokijas SM datiem)
Viens punkts par katru kuģi. Šeit nepieskaita gadījumus, kuri jau ir pieskaitīti saskaņā ar 1.4. punktu.
1.6. Trīs vai vairāk nekā trīs ar atzītu organizāciju saistītas viena un tā paša kuģa aizturēšanas pēdējo 24 mēnešu laikā (gadā, par pēdējiem 24 mēnešiem; saskaņā ar Parīzes SM, ASV Krasta apsardzes un Tokijas SM datiem)
Trīs punkti par katru kuģi – pieskaita punktus, kas piešķirti saskaņā ar 1.4. vai 1.5. punktu.
1.7. Darbības efektivitātes atšķirība attiecībā uz “melnajā” vai “baltajā” sarakstā iekļautiem kuģiem (ar atzītām organizācijām saistītu aizturēšanu īpatsvars saskaņā ar Parīzes SM)
Procentu punktu starpība
> 2 |
+ 3 punkti |
1–2 |
+ 2 punkti |
0,5–1 |
+ 1 punkts |
< 0,5 |
– 1 punkts |
Ja informācija nav pietiekama, lai aprēķinātu atzītās organizācijas darbības efektivitātes atšķirību, tad piešķir 0 punktu.
2. DALĪBVALSTU ZIŅOJUMI
Viens punkts par katru ziņoto gadījumu, augstākais trīs punkti.
(1) Izmantojot ASV Krasta apsardzes datus, var ņemt vērā noteiktu kuģu ienākšanas skaitu, nevis pārbaužu kopējo skaitu, ja šādi dati nav pieejami.
II PIELIKUMS
ZIŅOJUMS
Saskaņā ar Padomes Direktīvas 94/57/EK 12. pantu
“Izmantojot savas ostas valstu inspicēšanas tiesības un pienākumus, dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, kā arī attiecīgajai karoga valstij par atklātajiem gadījumiem, kad organizācijas, kas darbojas karoga valsts vārdā, ir izdevušas derīgus sertifikātus kuģiem, kuri neatbilst starptautisko konvenciju prasībām, vai par jebkuru kļūmi, ko pieļāvis kuģis ar derīgu klases sertifikātu jomā, uz kuru attiecas šis sertifikāts. Saistībā ar šo pantu ziņo tikai par gadījumiem, kad pastāv nopietni draudi drošībai un apkārtējai videi vai kad fakti liecina par organizācijas īpaši nolaidīgu rīcību. Attiecīgo atzīto organizāciju informē par šo gadījumu sākotnējās pārbaudes laikā, lai tā varētu tūlīt veikt vajadzīgus turpmākus pasākumus.”
Lai noteiktu gadījumus, kādos Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajai karoga valstij ir jāziņo par gadījumiem, kad atzītas organizācijas (turpmāk tekstā – “AO”) apsekotajiem kuģiem nav atklājušas nopietnus trūkumus, piemēro šādus kritērijus:
1) |
kļūda ir saistīta ar AO veiktajiem likumā paredzētiem apsekojumiem un acīm redzami radusies AO rupjas neuzmanības, paviršības vai bezdarbības rezultātā; |
2) |
trūkumi, kuriem AO nav pievērsusi pienācīgu uzmanību, ir saistīti ar kuģa korpusa konstrukcijas elementiem un/vai drošības aprīkojumu un ir pietiekami nopietni, lai:
|
Ziņojumā iekļauj konkrētā gadījuma izklāstu, kurā detalizēti norādīts, kāpēc uzskatāms, ka ir izpildīti iepriekš minētie kritēriji.
Attiecīgā gadījumā pievieno šādus pierādījuma materiālus:
1) |
drošības sertifikāta kopiju; |
2) |
dokumentus, kas saistīti ar likumā noteikto darbu, ko veikusi AO pirms nepilnību atklāšanas; |
3) |
pierādījumus par karoga valsts, ostas valsts vai uzņēmējas valsts veiktajām darbībām; |
4) |
kopiju klasifikācijas apsekošanas ziņojumam, ko sastāda atbilstoši klasei, kura piešķirta kuģim pēc nepilnību konstatēšanas; |
5) |
digitālos fotoattēlus, kuros redzamas konstatētās nepilnības. |
Sastādot ziņojumu, jāvadās pēc pievienotā parauga.
Ziņojums jānosūta Eiropas Komisijai, Eiropas Jūras drošības aģentūrai un visām dalībvalstīm.