EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 13.11.2017
COM(2017) 662 final
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI
Gada pārskats par Eiropas Savienības humānās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2016. gadā
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017DC0662
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Annual report on the European Union's humanitarian aid policies and their implementation in 2016
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada pārskats par Eiropas Savienības humānās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2016. gadā
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada pārskats par Eiropas Savienības humānās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2016. gadā
COM/2017/0662 final
EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 13.11.2017
COM(2017) 662 final
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI
Gada pārskats par Eiropas Savienības humānās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2016. gadā
Satura rādītājs
Ievads Ievads
Pārskats par galvenajiem humānās palīdzības pasākumiem, kas tika atbalstīti 2016. gadā Pārskats par galvenajiem humānās palīdzības pasākumiem, kas tika atbalstīti 2016. gadā
Papildinformācija un informācijas avoti Papildinformācija un informācijas avoti
Ievads
Šajā ziņojumā atspoguļoti ES galvenie pasākumi un ar politiku saistītie rezultāti 2016. gadā humānās palīdzības jomā, kas īstenoti ar Eiropas Komisijas Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (ECHO) starpniecību. Ziņojums sagatavots saskaņā ar Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulas (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību 19. pantu, kurā noteikts, ka Komisijai ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējs pārskats ar iepriekšējā gada laikā finansēto pasākumu kopsavilkumu.
Pārskats par galvenajiem humānās palīdzības pasākumiem, kas tika atbalstīti 2016. gadā
Humanitāro krīžu skaits, sarežģītība un nopietnība 2016. gadā palielinājās. Visnopietnāko liela mēroga krīžu vietās, piemēram, Sīrijā, Jemenā, Dienvidsudānā vai Čada ezera reģionā, norisinājās vairāk nekā 50 bruņoti konflikti, un šajās vietās tika panākti tikai nelieli uzlabojumi vai uzlabojumu nebija vispār. Dabas katastrofas, kas saistītas ar tādām nozīmīgām tendencēm kā klimata pārmaiņas, urbanizācija un demogrāfiskais spiediens, pēdējos gados ir radījušas humānās palīdzības vajadzības aptuveni 26 miljoniem cilvēku katru gadu. Kopumā vairāk nekā 95 miljoniem cilvēku 40 valstīs 2016. gadā bija nepieciešama humānā palīdzība un gandrīz 65 miljoni cilvēku (puse no viņiem — bērni) tika pārvietoti piespiedu kārtā — tas ir vairāk nekā jebkad agrāk.
Šajos dramatiskajos apstākļos arī ES humānās palīdzības budžets 2016. gadā bija lielāks nekā jebkad agrāk, proti, EUR 1,8 miljardi 1 .
Reaģēšana uz Sīrijas krīzi
Būtiska ES humānās palīdzības budžeta daļa 2016. gadā tika piešķirta bēgļu atbalstam valstīs, kuras Sīrijas krīze ir skārusi vistiešāk, kā arī Sīrijā esošajiem cilvēkiem, kam nepieciešama humānā palīdzība.
Tādējādi Komisija piešķīra līdzekļus EUR 454 miljonu apmērā humānās palīdzības pasākumiem Sīrijā un kaimiņvalstīs saskaņā ar 2016. gada februāra Londonas konferencē dotajiem solījumiem.
Sīrijā gandrīz puse no Komisijas piešķirtās humānās palīdzības tika izmantota tūlītējiem dzīvības glābšanas un ārkārtas humānās palīdzības pasākumiem. Turklāt šī palīdzība ietvēra tīra dzeramā ūdens, sanitārijas un higiēnas, kā arī pārtikas nodrošināšanu, bērnu aizsardzību un ārkārtas preces. Jordānijā un Libānā ES humānās palīdzības finansējums ir veicinājis palīdzību naudā visneaizsargātākajiem bēgļiem, dzīvību glābjošu sekundāro veselības aprūpi, neformālo izglītību, patvēruma vietas, kā arī ūdens, higiēnas un sanitārijas nodrošināšanu. Centieni bija vērsti arī uz to, lai starptautiskā līmenī stingri atbalstītu netraucētu humānās palīdzības piekļuvi, bēgļu aizsardzību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu.
ES 2016. gadā ieviesa arī Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā 2 , lai palīdzētu reaģēt uz Turcijā izmitināto bēgļu — to skaits ir trīs miljoni — vajadzībām. Šā mehānisma humānās palīdzības pozīcija 2016. un 2017. gadam, kuras ietvaros ir piešķirti līdzekļi EUR 1,4 miljardu apmērā, ir vērsta galvenokārt uz to, lai atbalstītu bēgļus, kas nedzīvo nometnēs (tā ir Turcijā esošo bēgļu lielākā daļa, kas ir arī visneaizsargātākā). Šim nolūkam Komisija ar Pasaules Pārtikas programmas un Turcijas Sarkanā Pusmēness starpniecību uzsāka visu laiku lielāko ES humānās palīdzības projektu, proti, Ārkārtas sociālās drošības tīklu (ESSN), kura mērķis ir nodrošināt ikmēneša naudas pārskaitījumus ar debetkaršu palīdzību vienam miljonam visneaizsargātāko bēgļu.
Reaģēšana uz humānās palīdzības vajadzībām Āfrikā
Iepriekšējos gados un arī pašlaik reaģēšana uz humanitārajām krīzēm Āfrikā bija vēl viena būtiska ES humānās palīdzības daļa, kur īpaša uzmanība tika veltīta sarežģītajām ārkārtas situācijām Sāhelā un Āfrikas ragā, kā arī Čada ezera reģionā, kur pārtikas nodrošinājuma krīzes bija vērojamas vienlaikus ar vairākiem ilgstošiem konfliktiem. Kopumā Komisija Subsahāras Āfrikas krīžu novēršanai piešķīra līdzekļus EUR 747 miljonu apmērā. Šīs summas ietvaros lielākie līdzekļi tika piešķirti Sudānai un Dienvidsudānai (EUR 192 miljoni), Āfrikas ragam (EUR 203 miljoni), kā arī Rietumāfrikai (EUR 140 miljoni). Attiecībā uz Āfrikas ragu un Sāhelu Komisijas stratēģijas pamatprincips bija nodrošināt ciešu saikni ar ES attīstības atbalstu, lai sekmētu skarto kopienu izturētspēju. Centrālāfrikas Republikā ES joprojām bija ļoti aktīva humānās palīdzības nodrošinātāja saskaņā ar ES pastāvīgo augsta līmeņa iesaistīšanos pasākumos Centrālāfrikas Republikā, sniedzot īstermiņa un ilgāka termiņa palīdzību un atbalstot pašā valstī notiekošajā konfliktā cietušo personu, kā arī kaimiņvalstīs esošo bēgļu izturētspējas veidošanu.
Irāka, plašākais Tuvo Austrumu reģions un Ziemeļāfrika
ES bija galvenā loma palīdzības sniegšanā Irākas konfliktā cietušajiem (EUR 159 miljonu apmērā), un ES bija starp aktīvākajiem starptautiskā atbalsta centienu īstenotājiem (cita starpā saistībā ar augsta līmeņa pasākumu, kas notika ANO Ģenerālajā asamblejā un kuru vadīja komisārs Christos Stylianides). ES arī palīdzēja izvērst un koordinēt nefinansiālu palīdzību no ES dalībvalstīm ar ES civilās aizsardzības mehānisma 3 starpniecību saistībā ar konfliktu Mosulas apkārtnē.
Turklāt ES turpināja sniegt būtisku atbalstu humānās palīdzības pasākumiem Jemenā (EUR 70 miljonu apmērā), kur situācija turpināja pasliktināties gan attiecībā uz pamata humānās palīdzības vajadzībām, gan attiecībā uz starptautiskajām humanitārajām tiesībām, kā arī Palestīnā (EUR 25 miljonu apmērā). Ziemeļāfrikā tika sniegts pastāvīgs atbalsts, lai palīdzētu apmierināt Sahravi bēgļu, kā arī konfliktu skarto Lībijas iedzīvotāju humānās palīdzības vajadzības.
Ukraina
ES joprojām bija viena no lielākajām humānās palīdzības sniedzējām Ukrainas krīzē, nodrošinot pārtiku, patvēruma vietas, veselības aprūpes pakalpojumus un psiholoģisko atbalstu visneaizsargātākajiem cilvēkiem, kuri cieta Austrumukrainas konflikta rezultātā. Kopumā ES humānās palīdzības nodrošināšanai krīzes vietās tika mobilizēti līdzekļi EUR 28,4 miljonu apmērā.
Reaģēšana uz dabas katastrofām
Arī 2016. gadā Komisijas galvenā prioritāte bija ātra un efektīva reaģēšana uz dabas katastrofām. Tas ietver gan humāno palīdzību, kuru sniedz ar partneru organizāciju starpniecību, gan ES civilās aizsardzības mehānismu, ar kuru veicina un koordinē dalībvalstu nefinansiālo palīdzību ar Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centra (ERCC) starpniecību.
Galvenā prioritāte 2016. gadā bija reaģēšana uz 2016. gada “El Ninjo” (spāņu val. — El Niño) fenomenu — vienu no postošākajām reģistrētajām parādībām. Komisija piešķīra līdzekļus EUR 298 miljonu apmērā kā ārkārtas humāno palīdzību cilvēkiem, kurus skāra “El Ninjo”.
Komisija bija arī gatava sniegt atbalstu pēkšņu katastrofu gadījumā. Konkrētāk, ES nodrošināja finansējumu tropiskajā ciklonā “Vinstons” cietušajiem Fidži un no sausuma cietušajiem Papua-Jaungvinejā, kā arī palīdzēja cilvēkiem, kurus skāra 2016. gadā Ekvadorā notikusī zemestrīce, proti, ES sniedza humāno palīdzību un mobilizēja Eiropas civilās aizsardzības palīdzību.
Transversāli jautājumi
Izglītība ārkārtas apstākļos
Izglītības veicināšana ārkārtas apstākļos pēdējos gados ir bijusi nozīmīga Komisijas prioritāte. Komisija 2016. gadā piešķīra vairāk nekā 4 % no tās sākotnējā humānās palīdzības atbalsta budžeta izglītības programmām humanitāro krīžu norises vietās saskaņā ar komisāra Christos Stylianides apņemšanos viņa pilnvaru sākumā.
Pasaules humānās palīdzības samits
Komisija aktīvi piedalījās pasaules humānās palīdzības samitā, kas norisinājās 2016. gada 23. un 24. maijā Stambulā. ES uzņēmās aptuveni 100 saistības attiecībā uz dažādiem aspektiem. Tās ietvēra jaunu, uz attīstību vērstu politiku piespiedu pārvietošanas jomā 4 ; jaunas vadlīnijas alternatīvās aizsardzības jomā; aktīvu iesaistīšanos “lielās vienošanās” (“Grand Bargain”) noslēgšanā un tās parakstīšanu ar mērķi uzlabot atbalsta efektivitāti un lietderību; nepārtrauktu finansējumu izglītībai ārkārtas apstākļos no humānās palīdzības budžeta; kā arī Hartas par personu ar invaliditāti iekļaušanu humānās palīdzības darbībā 5 un Hartas par pilsētu krīzēm 6 parakstīšanu.
“Lielā vienošanās”
Komisijai bija vadošā loma sarunās par “lielo vienošanos”, gatavojoties pasaules humānās palīdzības samitam, kā arī tajā minēto saistību īstenošanas pirmajā gadā. Līdz ar “lielo vienošanos” līdzekļu devēji un īstenošanas aģentūras uzņēmās saistības attiecībā uz darbību kopumu, kura mērķis ir palielināt humānās rīcības efektivitāti, īstenojot kopīgu rīcību un savstarpējas saistības. Komisija papildus tās koordinatora lomai “lielās vienošanās” kontekstā organizē darba plūsmu saistībā ar humānās palīdzības vajadzību objektīviem un visaptverošiem novērtējumiem. Šī darba plūsma tiek uzskatīta par izšķiroši svarīgu, jo tā veido pamatu stratēģiskajai plānošanai un finansēšanai, kā arī mērķtiecīgai un efektīvai reaģēšanai humānās palīdzības jomā.
Humānās palīdzības un attīstības saikne
Humānās palīdzības un attīstības saiknes nozīme bija galvenais diskusiju temats gan vairākos svarīgos daudzpusējos pasākumos, gan Eiropas līmenī. Šai sakarā 2016. gadā bija vērojams progress gan politikas līmenī (piem., tika pieņemts atjaunotais Eiropas Konsenss par attīstību 7 , notika pasaules humānās palīdzības samits un tika noslēgta “lielā vienošanās”), gan arī darbības līmenī.
Komisijas dienesti cieši sadarbojās Haiti, reaģējot uz viesuļvētru “Metjū”, jo īpaši ar mērķi pastiprināt pārtikas nodrošinājumu un lauku apvidu noturību un uzlabot pilsētu noturību. Nigērijā tika izstrādāta kopīga noturības pieeja, lai novērstu sarežģīto krīzi ziemeļaustrumos. Komisijas dienesti veica sagatavošanas pasākumus, lai kopīgi noteiktu izmēģinājuma valstis ar mērķi turpmāk uzlabot un atspoguļot sadarbību humānās palīdzības un attīstības jomā.
Piespiedu pārvietošanas kontekstā Komisijas dienesti kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) cieši sadarbojas saistībā ar atbalsta operācijām uz vietas, lai izvērstu visaptverošu, uz attīstību vērstu pieeju piespiedu pārvietošanai. Tas papildina arī Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem, kuru ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2016. gada 19. septembrī. Turklāt tas veicina 2016. gadā publicētās ES globālās stratēģijas īstenošanas virzīšanu.
Ir pastiprināta sadarbība humānās palīdzības un attīstības jomā, lai reaģētu uz to bērnu izglītības vajadzībām, kurus ietekmējusi krīze un konflikti, un veidotu ilgtspējīgākas izglītības sistēmas nestabilās un krīzes skartās situācijās, izmantojot fondu “Izglītība nevar gaidīt” (“Education Cannot Wait”), kura darbība tika uzsākta pasaules humānās palīdzības samitā.
Komisija arī turpināja piemērot “saiknes pieeju”, lai uzlabotu pārtikas un uztura nodrošinājumu Sāhelā ar iniciatīvas “Pasaules alianse izturētspējai” (AGIR) starpniecību. Šajā kontekstā ES apņēmās ieguldīt attīstības palīdzībā līdzekļus EUR 1,5 miljardu apmērā, lai atbalstītu noturības veidošanas pasākumus Rietumāfrikā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam.
“El Ninjo” krīze 2015./2016. gadā bija vēl viens labs piemērs, kā veidot humānās palīdzības un attīstības jomas pārstāvju kopīgu rīcību, kā arī starptautiskās kopienas un valstu un vietējo valdību kopīgu rīcību; kopējais ES finansējums bija
EUR 539 miljoni.
Ar savu darbību krīzes skartajās valstīs ES turpina piemērot nekaitīguma principu un cenšas nodrošināt konfliktam atbilstošu pieeju darbībās, kuras tā atbalsta.
Nauda kā atbalsta veids
Saskaņā ar savām “lielās vienošanās” saistībām Komisija turpināja attīstīt naudas palīdzības izmantošanu visos gadījumos, kad ir atbilstoša situācija. Naudu kā atbalsta veidu aizvien biežāk izmanto neierobežotu vairāku mērķu pārvedumu veidā; šādi pārvedumi nodrošina cieņu, izvēles iespējas un elastību iedzīvotājiem, kuriem tie ir paredzēti. Citas priekšrocības, izmantojot naudu kā atbalsta veidu, ietver lielāku efektivitāti, izdevīgus piedāvājumus, kā arī uzlabotu lietderību attiecībā uz līdzekļu devējiem un nodokļu maksātājiem, tādējādi lielāka palīdzība tiek nodrošināta visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem. Ja piemērojams un iespējams, bija arī mēģinājumi nodrošināt saskaņošanu ar vietējiem un valsts mehānismiem, piemēram, sociālās aizsardzības sistēmām.
Piespiedu pārvietošana
Ņemot vērā to cilvēku skaita dramatisko pieaugumu, kuri visā pasaulē ir pārvietoti konfliktu dēļ, kā arī satraucošo tendenci, ka pārvietošanas situācijas kļūst aizvien ilgstošākas, Komisija oficiāli pieņēma jaunu, uz attīstību vērstu politikas pieeju piespiedu pārvietošanas jomā. Šīs politikas mērķis ir novērst ilgstošu piespiedu pārvietošanu un pakāpeniski izbeigt atkarību no humānās palīdzības esošajās pārvietošanas situācijās. Jaunā pieeja ir vērsta uz pašattīstības veicināšanu un iespējas sniegšanu pārvietotajām personām dzīvot cieņpilnu dzīvi un sniegt ieguldījumu uzņēmējvalsts sabiedrībā, līdz ir iespējama brīvprātīga atgriešanās vai pārmitināšana. Turklāt, lai uzlabotu zināšanu bāzi par ilgstošām pārvietošanas situācijām un to virzītājfaktoriem, 2016. gada jūnijā tika izveidots Eiropas Komisijas Zināšanu centrs migrācijas un demogrāfijas jautājumos (KCMD).
Aizmirstās krīzes
ES turpināja īpaši pievērsties “aizmirstajās krīzēs” cietušo atbalstam; šiem cietušajiem kopumā tiek veltīti vismaz 15 % no sākotnējā humānās palīdzības budžeta. ES īpaši turpināja sniegt humāno palīdzību Sahravi bēgļiem Alžīrijā, iekšzemē pārvietotām personām Mjanmā un Sudānā, konfliktu skartajiem iedzīvotājiem Pakistānā un Dārfūras bēgļiem Čadā.
Ārkārtas instrumentu kopums
ES ārkārtas instrumentu kopums humānajai palīdzībai ir izstrādāts, lai ātri reaģētu uz pēkšņām ārkārtas situācijām. To veido trīs finansēšanas mehānismi, kas paredzēti: epidēmijām; reaģēšanai nelielā mērogā; atbalstam Starptautiskās Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federācijas Katastrofu ārkārtas palīdzības fondam (DREF). Finansiālais piešķīrums kopumā bija EUR 11,5 miljoni, no tiem EUR 3,5 miljoni — epidēmijām, EUR 5 miljoni — reaģēšanai nelielā mērogā un
EUR 3 miljoni — DREF.
ECHO lidojums (ECHO Flight) un citas humānās palīdzības transporta un loģistikas operācijas
Dažās krīzes situācijās humānās gaisa satiksmes misijas ir vienīgais veids, kā piekļūt attāliem reģioniem un cilvēkiem, kuriem nepieciešama palīdzība, gadījumos, kad drošība ir ierobežota un trūkst pienācīgas infrastruktūras. Humānās gaisa satiksmes misijas izmanto arī ar medicīniskiem un drošības apsvērumiem saistītu evakuāciju gadījumā. Lai risinātu ar šīm piekļuves vajadzībām saistītās problēmas nedrošos vai cita veida sarežģītos apstākļos, Komisija finansē īpašas transporta un loģistikas programmas, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Humānās gaisa satiksmes misijas (UNHAS) un Loģistikas grupas (Logistics Cluster) starpniecību (par kopējo summu EUR 20,97 miljonu apmērā). Komisijas rīcībā ir arī pašas izveidota ECHO lidojumu misija, kas paredzēta humānās palīdzības jomas darbiniekiem krīzes skartajās teritorijās Subsahāras Āfrikā (tās budžets ir nepilni EUR 14 miljoni).
Humānās palīdzības operāciju izvērtēšana
ECHO izvērtēšanas programma darbojas vairāk nekā piecus gadus, un tās mērķis ir pilnībā aptvert ECHO pasākumus šajā periodā. Attiecībā uz humāno palīdzību to nodrošina, veicot ģeogrāfisko un tematisko izvērtējumu kopumu, kas aptver visus ECHO humānās palīdzības pasākumu svarīgos aspektus. Turklāt ik pēc pieciem gadiem tiek veikta viena visaptveroša izvērtēšana, kuras pamatā ir 30 esošie izvērtējumi un papildu izpēte, ja piemērojams. Šāda visaptveroša izvērtēšana tiek veikta 2017. gadā, aptverot laikposmu no 2012. līdz 2016. gadam. Šajā izvērtēšanā tiek pārbaudīti ES humānās palīdzības politikas vispārējās īstenošanas aspekti.
2016. gada budžets
1. ECHO noslēgto finansēšanas nolīgumu saraksts 8 pieejams vietnē: |
http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agreements/agreements_2016.pdf.
2. ECHO 2016. gada budžeta izpilde
ECHO 2016. GADA BUDŽETA IZPILDE |
|
Reģions/valsts |
Summa |
Āfrika |
767 |
Sudāna un Dienvidsudāna |
192 |
Centrālāfrika |
94 |
Lielo ezeru reģions |
63 |
Āfrikas rags |
203 |
Āfrikas dienvidi, Indijas okeāna valstis |
47 |
Rietumāfrika |
140 |
Ziemeļāfrika |
20 |
Āfrika |
10 |
Tuvie Austrumi un Eiropas kaimiņvalstis |
747 |
Tuvie Austrumi |
634 |
Eiropas kaimiņvalstis |
114 |
Āzija, Klusā okeāna valstis |
119 |
Dienvidrietumāzija un Vidusāzija |
73 |
Dienvidaustrumāzija un Klusā okeāna valstis |
47 |
Centrālamerika, Dienvidamerika, Karību jūras reģiona valstis |
46 |
Centrālamerika un Dienvidamerika |
28 |
Karību jūras reģiona valstis |
18 |
Katastrofas pasaulē |
41 |
Civilā aizsardzība |
42 |
ES palīdzības brīvprātīgie |
8 |
Piena produktu izplatīšana |
30 |
Papildu operācijas un atbalsts |
89 |
KOPĀ |
1889 |
(milj. EUR) |
Papildinformācija un informācijas avoti
·Vispārīga informācija par ECHO pieejama vietnē:
·Finanšu informācija par Eiropas Komisijas humānās palīdzības pasākumiem 2016. gadā pieejama vietnē:
http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/funding-decisions-hips_en.
·Informācija par darbību iepriekšējos gados pieejama vietnē: http://ec.europa.eu/echo/about/annual_reports_en.htm.
·ECHO 2016. gada darbības ziņojums pieejams vietnē: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_en.
·2016. gada ziņojums par pārvaldi un izpildi pieejams vietnē:
https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-reports_lv.
·ECHO izvērtēšanas ziņojumi pieejami vietnē:
http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/evaluations_en.
· Eiropas Komisijas un dalībvalstu humānās palīdzības finansēšanas dati pieejami vietnē: https://euaidexplorer.ec.europa.eu.
· 2016. gadā finansēto partneru saraksts:
PARTNERI (2016. GADS) — HUMĀNĀS PALĪDZĪBAS OPERĀCIJAS |
|
Partnera nosaukums |
Partnera valstspiederība |
ACCIÓN CONTRA EL HAMBRE (ES) |
SPĀNIJA |
ACTED (FR) |
FRANCIJA |
ACTION AGAINST HUNGER (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
ACTION CONTRE LA FAIM (FR) |
FRANCIJA |
ACTIONAID (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
ADRA DANMARK (DK) |
DĀNIJA |
ADRA DEUTSCHLAND E.V. (DE) |
VĀCIJA |
AGA KHAN FOUNDATION (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
AGENCY FOR CO-OPERATION AND RESEARCH IN DEVELOPMENT (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
AGRONOMES ET VETERINAIRES SANS FRONTIERES (FR) |
FRANCIJA |
ALLIANCE POUR L'ACTION MEDICALE INTERNATIONALE (FR) |
FRANCIJA |
ÄŒLOVEK V TÃSNI, O.P.S. (CZ) |
ČEHIJAS REPUBLIKA |
ARBEITER-SAMARITER-BUND DEUTSCHLAND E.V. (DE) |
VĀCIJA |
ARTSEN ZONDER GRENZEN (NL) |
NĪDERLANDE |
ASSOCIAZIONE INTERNAZIONALE VOLONTARI LAICI — SERVIZIO DI PACE (IT) |
ITĀLIJA |
CARE (AT) |
AUSTRIJA |
CARE (DE) |
VĀCIJA |
CARE (FR) |
FRANCIJA |
CARE (NL) |
NĪDERLANDE |
CARE (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
CARITAS (AT) |
AUSTRIJA |
CARITAS (CH) |
ŠVEICE |
CARITAS (DE) |
VĀCIJA |
CARITAS (FR) |
FRANCIJA |
CARITAS (LU) |
LUKSEMBURGA |
CATHOLIC AGENCY FOR OVERSEAS DEVELOPMENT (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
CESVI FONDAZIONE ONLUS (IT) |
ITĀLIJA |
CHRISTIAN AID (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
COMITATO INTERNAZIONALE PER LO SVILUPPO DEI POPOLI (IT) |
ITĀLIJA |
CONCERN WORLDWIDE (IE) |
ĪRIJA |
COOPERAZIONE INTERNAZIONALE (IT) |
ITĀLIJA |
DANISH COMMITTEE FOR AID TO AFGHAN REFUGEES (DK) |
DĀNIJA |
DANSK FLYGTNINGEHJAELP (DK) |
DĀNIJA |
DEUTSCHE WELTHUNGERHILFE E.V. (DE) |
VĀCIJA |
EVANGELISCHES WERK FÜR DIAKONIE UND ENTWICKLUNG E.V. (DE) |
VĀCIJA |
FAO |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
FEDERACION DE ASOCIACIONES MEDICUS MUNDI ESPAÑA (ES) |
SPĀNIJA |
FEDERATION HANDICAP INTERNATIONAL (FR) |
FRANCIJA |
FOLKEKIRKENS NODHJAELP (DK) |
DĀNIJA |
FONDAZIONE TERRE DES HOMMES ITALIA ONLUS (IT) |
ITĀLIJA |
FUNDACION ALIANZA POR LOS DERECHOS, LA IGUALD Y LA SOLIDARIDAD INTERNACIONAL (ES) |
SPĀNIJA |
FUNDACION OXFAM INTERMON (ES) |
SPĀNIJA |
FUNDACIÓN PLAN INTERNATIONAL ESPAÑA (ES) |
SPĀNIJA |
FUNDACIÓN SAVE THE CHILDREN (ES) |
SPĀNIJA |
GOAL (IE) |
ĪRIJA |
GRUPPO DI VOLONTARIATO CIVILE (IT) |
ITĀLIJA |
HELP — HILFE ZUR SELBSTHILFE E.V. (DE) |
VĀCIJA |
HELPAGE INTERNATIONAL (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
STARPTAUTISKĀ SARKANĀ KRUSTA KOMITEJA (SSKK) |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
STARPTAUTISKĀ SARKANĀ KRUSTA UN SARKANĀ PUSMĒNESS BIEDRĪBU FEDERĀCIJA (IFRC) |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
INTERNATIONAL MEDICAL CORPS (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
INTERNATIONAL NGO SAFETY ORGANISATION (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
INTERNATIONAL RESCUE COMMITTE (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
INTERSOS (IT) |
ITĀLIJA |
STARPTAUTISKĀ MIGRĀCIJAS ORGANIZĀCIJA (IOM) |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
ISLAMIC RELIEF WORLDWIDE (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
JOHANNITER-UNFALL-HILFE E.V. (DE) |
VĀCIJA |
KIRKENS NØDHJELP (NO) |
NORVĒĢIJA |
KIRKON ULKOMAANAPU SR. (FI) |
SOMIJA |
LA CHAINE DE L'ESPOIR (FR) |
FRANCIJA |
LUTHERAN WORLD FEDERATION (CH) |
ŠVEICE |
MALTESER HILFSDIENST E.V. (DE) |
VĀCIJA |
MDECINS DU MONDE (BE) |
BEĻĢIJA |
MEDAIR (CH) |
ŠVEICE |
MEDECINS DU MONDE (FR) |
FRANCIJA |
MEDECINS SANS FRONTIERES (BE) |
BEĻĢIJA |
MEDECINS SANS FRONTIERES (CH) |
ŠVEICE |
MEDICO INTERNATIONAL E.V (DE) |
VĀCIJA |
MEDICOS DEL MUNDO ESPAÑA (ES) |
SPĀNIJA |
MERCY CORPS EUROPE (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
MISSION AVIATION FELLOWSHIP INTERNATIONAL (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
MISSION OST FORENING (DK) |
DĀNIJA |
MOVIMIENTO POR LA PAZ, EL DESARME Y LA LIBERTAD (ES) |
SPĀNIJA |
MUSLIM AID (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
NORWEGIAN REFUGEE COUNCIL (NO) |
NORVĒĢIJA |
OXFAM (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
OXFAM ITALIA ONLUS ASSOCIAZIONE (IT) |
ITĀLIJA |
OXFAM-SOLIDARITE(IT) (BE) |
BEĻĢIJA |
PELASTAKAA LAPSET — RÄDDA BARNEN (FI) |
SOMIJA |
PLAN INTERNATIONAL (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
PLAN INTERNATIONAL SVERIGE INSAMLINGSSTIFTELSE (SE) |
ZVIEDRIJA |
PLAN IRELAND CHARITABLE ASSISTANCE (IE) |
ĪRIJA |
POLSKA AKCJA HUMANITARNA (PL) |
POLIJA |
PRACTICAL ACTION (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
PREMIERE URGENCE INTERNATIONALE (FR) |
FRANCIJA |
RADDA BARNENS RKSFORBUND (SE) |
ZVIEDRIJA |
RED BARNET (DK) |
DĀNIJA |
RED CROSS (BE) |
BEĻĢIJA |
RED CROSS (DE) |
VĀCIJA |
RED CROSS (DK) |
DĀNIJA |
RED CROSS (ES) |
SPĀNIJA |
RED CROSS (FI) |
SOMIJA |
RED CROSS (FR) |
FRANCIJA |
RED CROSS (LU) |
LUKSEMBURGA |
RED CROSS (NL) |
NĪDERLANDE |
RED CROSS (NO) |
NORVĒĢIJA |
RED CROSS (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
REDD BARNA (NO) |
NORVĒĢIJA |
REDR — ENGINEERS FOR DISASTER RELIEF (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
RELIEF INTERNATIONAL (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
SAVE THE CHILDREN (NL) |
NĪDERLANDE |
SAVE THE CHILDREN ITALIA ONLUS (IT) |
ITĀLIJA |
SOLIDAR SUISSE (CH) |
ŠVEICE |
SOLIDARITES INTERNATIONAL (FR) |
FRANCIJA |
SOS SAHEL INTERNATIONAL FRANCE (FR) |
FRANCIJA |
SOS-KINDERDORF INTERNATIONAL (AT) |
AUSTRIJA |
STICHTING OXFAM NOVIB (NL) |
NĪDERLANDE |
STICHTING WAR CHILD (NL) |
NĪDERLANDE |
STICHTING WORLD VISION NEDERLAND (NL) |
NĪDERLANDE |
SVENSKA KYRKAN (SE) |
ZVIEDRIJA |
TEARFUND (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
TERRE DES HOMMES (CH) |
ŠVEICE |
THE INTERNATIONAL CATHOLIC MIGRATION COMMISSION (CH) |
ŠVEICE |
THE SAVE THE CHILDREN FUND (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
TIERÄRZTE OHNE GRENZEN E.V. (DE) |
VĀCIJA |
TRIANGLE GENERATION HUMANITAIRE (FR) |
FRANCIJA |
TROCAIRE (IE) |
ĪRIJA |
ANO OCHA |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
ANO OHCHR |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
ANO PAHO |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNDP |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNESCO |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNFPA |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNHCR |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNICEF |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNISDR |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNOPS |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UNRWA |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
UN Women |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
WFP |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
PVO |
STARPTAUTISKA ORGANIZĀCIJA |
WORLD VISION (DE) |
VĀCIJA |
WORLD VISION (UK) |
APVIENOTĀ KARALISTE |
ZOA (NL) |
NĪDERLANDE |