This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0425
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Slovenia’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Slovenia’s 2014 stability programme
Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Slovēnijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas stabilitātes programmu 2014. gadam_x000b_
Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Slovēnijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas stabilitātes programmu 2014. gadam_x000b_
/* COM/2014/0425 final */
Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Slovēnijas 2014. gada valsts reformu programmu_x000b__x000b_un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas stabilitātes programmu 2014. gadam_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */
Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Slovēnijas 2014. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas stabilitātes
programmu 2014. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2.
punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK)
Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta
stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un
koordinācijas stiprināšanu[1]
un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris)
par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko
nelīdzsvarotību[2],
un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[3], ņemot vērā Eiropas Parlamenta
rezolūcijas[4], ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus, ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas un
finanšu komitejas atzinumu, ņemot vērā Sociālās
aizsardzības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas politikas
komitejas atzinumu, tā kā: (1)
Eiropadome 2010. gada 26. martā
piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un
nodarbinātības stratēģiju – "Eiropa 2020" –, kam
pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija,
lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām,
kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas
ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2)
Padome 2010. gada 13. jūlijā,
pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par
dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas
politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. gads) un 2010. gada
21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu
nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā
veido "integrētās pamatnostādnes". Dalībvalstis
tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās
pamatnostādnes ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3)
Valstu vai to valdību vadītāji
2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par
Izaugsmes un darbavietu paktu, kas ir saskaņots pamats rīcībai
valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās
sviras, instrumentus un politikas jomas. Viņi pieņēma lēmumu
par dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo īpaši
paužot pilnīgu apņemšanos sasniegt stratēģijas "Eiropa
2020" mērķus un īstenot konkrētai valstij
adresētos ieteikumus. (4)
Padome 2013. gada 9. jūlijā
pieņēma ieteikumu par Slovēnijas 2013. gada valsts reformu programmu
un sniedza atzinumu par Slovēnijas atjaunināto stabilitātes
programmu 2012.–2016. gadam. Saskaņā ar Regulu
(ES) Nr. 473/2013[5]
Komisija 2013. gada 15. novembrī iesniedza
savu atzinumu par Slovēnijas 2014. gada budžeta plāna projektu[6]. (5)
Komisija 2013. gada 13. novembrī
pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu[7], iezīmējot
2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada
sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES)
Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu[8], kurā tā
noteica Slovēniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām
tiks izstrādāts padziļināts pārskats. (6)
Eiropadome 2013. gada 20. decembrī
apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu
stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes
sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot
diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju,
atjaunot parastos kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt
izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu,
novērst krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts
pārvaldi. (7)
Komisija 2014. gada 5. martā
atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam publicēja
padziļinātā pārskata rezultātus attiecībā uz
Slovēniju[9].
Komisija secināja, ka Slovēnija joprojām saskaras ar
pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību, kurai
nepieciešama uzraudzība un pastāvīga spēcīga politikas
rīcība. Lai arī 2013. gada laikā
nelīdzsvarotība ir samazinājusies, pateicoties Slovēnijas
makroekonomikas pielāgošanai un politikas rīcībai, taču
nepieciešamās korekcijas apmērs nozīmē, ka būtiski
riski joprojām pastāv. Konkrētāk, īpaša uzmanība
jāpievērš riskiem, kas izriet no ekonomiskās struktūras,
kurai raksturīga vāja korporatīvā vadība, valsts liela
līdzdalība ekonomikā, izmaksu konkurētspējas zudums,
uzņēmumu parādsaistības un valsts parāda būtiska
palielināšanās. Lai gan attiecībā uz banku bilanču
sakārtošanu ir gūti ievērojami panākumi, vēl
joprojām ir nepieciešami mērķtiecīgi pasākumi, lai
varētu pilnībā īstenot visaptverošu banku nozares
stratēģiju, kas ietver banku nozares pārstrukturēšanu,
privatizāciju un stingrāku uzraudzību. (8)
Slovēnija 2014. gada
15. aprīlī iesniedza 2014. gada valsts reformu programmu un
2014. gada 24. aprīlī – stabilitātes programmu
2014. gadam. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo
saistību, tās izvērtētas vienlaikus. (9)
Stabilitātes programmā
2014. gadam ietvertās budžeta stratēģijas mērķis
ir koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu līdz
2015. gadam un sasniegt vidējā termiņa mērķi
līdz 2017. gadam. Programmā ir apstiprināts
iepriekšējais vidējā termiņa mērķis, proti,
līdzsvarots budžets, un šis mērķis atbilst Stabilitātes un
izaugsmes pakta prasībām. Tomēr nav gaidāms, ka
(pārrēķinātā) strukturālā bilance sasniegs
vidējā termiņa mērķi līdz 2017. gadam.
Programmā plānots samazināt deficītu zem 3 % no IKP
2015. gadā atbilstoši mērķim, kas noteikts ieteikumā
par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
procedūru. Paredzēts, ka pēc 2015. gada budžeta
deficīts pakāpeniski turpinās samazināties, sasniedzot
pārpalikumu 0,3 % apmērā no IKP 2018. gadā.
Programmā prognozēts, ka valsts parāds sasniegs maksimumu –
81,1 % no IKP – 2015. gadā, pēc tam samazināsies
līdz 76 % 2016. gadā. Kopumā programmā
izklāstītā budžeta stratēģija atbilst
Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Makroekonomikas
scenārijs, uz kuru pamatojas programmā sniegtās budžeta prognozes
un kuru sagatavojusi neatkarīga iestāde (Makroekonomiskās
analīzes un attīstības institūts), ir piesardzīgs.
2014. gada 5. martā Slovēnijai tika adresēts
atsevišķs Komisijas ieteikums. Stabilitātes programmā ir
norādīti daži pasākumi, kas palīdz mazināt
starpību, veicot fiskālos pasākumus nepieciešamā
apjomā. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka
stabilitātes programma daļēji atbilst atsevišķajam
Komisijas ieteikumam. Tomēr saglabājas zināmi negatīvi
riski, jo programmas pamatā esošie pasākumi nav pietiekami
detalizēti un daudzi no tiem vēl nav pieņemti. Jebkādas
potenciālās papildu banku rekapitalizācijas vajadzības, kas
izriet no Slovēnijas 2013. gada aktīvu kvalitātes pārskatīšanas
un stresa testa, palielinātu deficīta un parāda attiecību,
savukārt programmas prognozēs neiekļautie ieņēmumi,
veiksmīgi privatizējot valstij piederošus uzņēmumus vai
bankas, samazinātu parāda slogu. Pamatojoties uz Komisijas
prognozēm, 2013.–2014. gada laikā veiktie fiskālie
pasākumi ir nepietiekami, atpaliekot par 1,4 % no IKP
(koriģētajās) izmaiņās strukturālajā
bilancē un par 0,5 % no IKP to nepieciešamo pasākumu
apjomā, kas tika lēsti par nepieciešamiem laikā, kad sniegts
ieteikums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
procedūru. Attiecībā uz 2015. gadu, lai arī
programmā prognozēts deficīts, kas atbilst ieteikumam par
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,
Komisijas 2014. gada pavasara prognozē deficīts ir lēsts
3,1 % no IKP apmērā. Turklāt, pamatojoties uz prognozi,
sagaidāms, ka fiskālie pasākumi, ko mēra
(koriģēto) izmaiņu strukturālajā bilancē
izteiksmē un īstenojamo diskrecionāro pasākumu pamatā
esošās summas izteiksmē, 2015. gadā nesasniegs Padomes ieteikto
līmeni. Pamatojoties uz programmas izvērtējumu un Komisijas
prognozi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome
uzskata, ka 2014. gadā un turpmākajos gados ir jāveic
papildu pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību
ieteikumam par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
procedūru, tostarp nepieciešamie strukturālie pasākumi. (10)
Attiecībā uz valsts fiskālajiem
noteikumiem parlaments 2013. gadā atbalstīja
konstitucionālu pamatojumu noteikumam par vispārējās
valdības budžeta strukturālu sabalansētību / pārpalikumu.
Tomēr nepieciešamie īstenošanas tiesību akti, proti,
Fiskālo noteikumu likums, kam vajadzēja stāties spēkā
2013. gada novembrī, vēl nav pieņemti. Jo īpaši ir
jānosaka juridiskais pamats, lai definētu darboties
spējīgas fiskālās padomes lomu, uzdevumus un
neatkarību. Savlaicīgi pabeigta visaptveroša
pārbaude par budžeta līdzekļu lietotāju izdevumiem
vienā no galvenajām izdevumu pozīcijām – veselības
jomā – varētu identificēt pasākumus, kas pamatotu
fiskālo konsolidāciju un identificētu risinājumus izmaksu
efektivitātes un rentabilitātes palielināšanai. (11)
2013. gadā Slovēnijai tika ieteikts
stiprināt pensiju sistēmas ilgtspējību ilgtermiņā
un uzlabot izmaksu efektivitāti, rentabilitāti un kvalitāti
ilgtermiņa aprūpes sektorā. Slovēnija ir guvusi nelielus
panākumus, īstenojot pasākumus šā ieteikuma izpildei. 2014. gada aprīlī tika pabeigta
2012. gada pensiju reformas izvērtēšana un pirmie
konstatējumi ir pozitīvi. Lai arī tika gūti daži
fiskālie ietaupījumi, pensiju līmenis nemainījās.
Slovēnijai vidēja termiņa līdz ilgtermiņa
perspektīvā ir lieli fiskālās stabilitātes riski,
galvenokārt tādēļ, ka Slovēnijas demogrāfisko
rādītāju dēļ palielinās ar [sabiedrības]
novecošanos saistītie izdevumi.
Tādēļ pensiju un ilgtermiņa aprūpes sistēmām
vidējā termiņā būs nepieciešamas reformas, ja
vidēja termiņa līdz ilgtermiņa perspektīvā ir
jāstabilizē kopējie izdevumi, vienlaikus nodrošinot
atbilstošas pensijas un piekļuvi ilgtermiņa aprūpes
pakalpojumiem. Iestādes plāno sagatavot
Balto grāmatu par visaptverošu pensiju reformu. 2013. gada
beigās tika pieņemts ilgtermiņa aprūpes sistēmas
reformu plāns, un sagaidāms, ka saistītos tiesību aktus
pieņems līdz 2014. gada beigām. Tomēr pastāv
risks, ka šie pasākumi kavēsies, jo atpaliek arī veselības
apdrošināšanas sistēmas reforma. (12)
Ir pasliktinājusies situācija darba
tirgū. 2013. gadā bezdarbs sasniedza 10,3 % līmeni un
jauniešu bezdarbs palielinājās līdz 21,6 %, vienlaikus to
jauniešu īpatsvars, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti
izglītībā vai apmācībā, laikposmā no 2011.
līdz 2013. gadam palielinājās par 2,1 procentpunktiem.
2013. gadā pieņemtās darba tirgus reformas programmas
izvērtēšanā norādīts, ka samazinās
segmentācija starp pastāvīgiem un terminētiem
līgumiem, lai gan plašāk tiek izmantotas citas pagaidu līgumu
formas, savukārt joprojām nav skaidrs, kāda ietekme ir stimuliem
vecāka gadagājuma cilvēku un jauniešu nodarbināšanai. Darba
tirgus segmentācija ir risināta arī ar studentu darba
labāku reglamentējumu. Kamēr nav apstiprināts jauns
tiesību akts, pastāv bažas par to, vai tas spēs novērst
iepriekšējo tiesību aktu nepilnības. Valdība
ir guvusi nelielus panākumus, īstenojot pagājušā gada
ieteikumus par minimālo algu, ko joprojām
indeksē tikai atkarībā no inflācijas, lai gan likums par
minimālo algu paredz indeksāciju arī citu ekonomikas
apstākļu dēļ. Nelieli panākumi ir gūti, izstrādājot
efektīvus, pielāgotus un aktīvus darba tirgus politikas
pasākumus un risinot prasmju neatbilstības problēmu. (13)
Valdība ir guvusi būtiskus
panākumus, izpildot ieteikumus attiecībā uz
banku sektora stabilitāti, veicot ticamu aktīvu kvalitātes
pārskatīšanu un stresa testu, veicot ātras
rekapitalizācijas un nododot ienākumus nenesošos aizdevumus Banku
aktīvu pārvaldības uzņēmumam. Tomēr
darāmā vēl ir daudz, un ir nepieciešama
apņēmīga rīcība, lai pabeigtu un īstenotu
visaptverošu banku sektora stratēģiju, par ko tika paziņots
2013. gada decembrī un kas ietver pārstrukturēšanu,
privatizāciju un paplašinātu uzraudzību. Ienākumus
nenesošo aizdevumu līmenis banku sistēmā joprojām ir
augsts. Tādēļ bankām ir svarīgi veidot
iekšējās spējas ienākumus nenesošo aizdevumu pārstrukturēšanai,
tostarp stiprinot aktīvu pārvaldības
un pārstrukturēšanas iekšējās struktūras,
paātrināt ienākumus nenesošo aizdevumu apstrādi, vienlaikus
palielinot atgūstamās vērtības apjomu un saglabājot
perspektīvus uzņēmumus. Jebkāda turpmāka
ienākumus nenesošo aizdevumu nodošana Banku
aktīvu pārvaldības uzņēmumam ir
rūpīgi jāizstrādā, lai veicinātu korporatīvo
kredītu raitu un efektīvu pārstrukturēšanu, jo īpaši
sarežģītu, savstarpēji saistītu grupu aizdevumu
gadījumā. Tiek sagaidīta visaptveroša pārvaldības
stratēģija un darbības nepārtrauktības plāns, kas
pamatotu Banku aktīvu pārvaldības uzņēmuma
mērķus attiecībā uz izpirkšanu. Pamatojoties uz
mācībām, kas gūtas aktīvu kvalitātes
pārskatīšanas un stresa testa rezultātā, tiek
garantēti papildu izšķiroši pasākumi banku (jo īpaši to,
kuras paliek valsts īpašumā) pārvaldības un
uzraudzības uzlabošanai, pastiprinot riska pārvaldību,
pilnveidojot aizdevumu apstiprināšanas procesus un uzlabojot datu
kvalitāti un pieejamību ar mērķi samazināt
ienākumus nenesošo aizdevumu līmeni un ierobežot turpmākos
riskus. (14)
Valdība ir guvusi nelielus panākumus,
īstenojot ieteikumus par valsts uzņēmumu korporatīvo
vadību, kuri atbilst vienai sestajai daļai no pievienotās
vērtības un veido vietējo banku, apdrošināšanas grupu un
nefinanšu sabiedrību sarežģītu tīklu ar savstarpēji
piederošām kapitāla daļām. No
garantijām izrietošo saistību dēļ valsts ietekmes
līmenis rada būtiskus tiešus un netiešus draudus publiskajām
finansēm. Saskaņota stratēģija valsts
uzņēmumu pārvaldībai kopā ar uzlabotu korporatīvo
vadību radītu labvēlīgāku vidi ārvalstu tiešo
ieguldījumu piesaistei. Lai arī pirmie soļi
jau ir sperti 2013. gada maijā, sagatavojot sākotnēju
sarakstu ar 15 uzņēmumiem paātrinātai
privatizācijai, līdz šim brīdim panākumi ir dažādi un
pastāv būtisks risks, ka termiņi netiks ievēroti. Ar
kavēšanos 2014. gada aprīlī tika pieņemti tiesību
akti pārvaldības iestādes SSH (Slovenia Sovereign
Holding) izveidei, kas paredzēta kā rīks valsts
uzņēmumu pārvaldības konsolidēšanai. Tiek gaidīta visaptveroša stratēģija un ar
pamatdarbību saistīto un nesaistīto aktīvu, tostarp
privatizācijai paredzēto, precīza klasifikācija. Nepieciešams noteikt un īstenot atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu pārstrukturēšanas procesu un
sasniegtu tā mērķus, tostarp, inter alia,
palielinātu atgūstamās vērtības apjomu kreditoriem un
izveidotu steidzamāko pārstrukturēšanas lietu sarakstu
ātrai pārstrukturēšanai. (15)
2013. gadā tika grozīts
maksātnespējas regulējums, lai atvieglotu atbrīvošanos no
ienākumus nenesošajiem aizdevumiem, tomēr jaunais regulējums
lielā mēra nav pārbaudīts. Augsts parādu līmenis un finansiālās
grūtības ir ierobežojušas uzņēmumu spējas
ieguldīt jaunos projektos. Steidzami nepieciešamā plaša mēroga
uzņēmumu finansiālā un darbības
pārstrukturēšana vēl tikai sāksies. Nepieciešams
konsolidēts pārskats par kredītriskiem banku sistēmā,
lai paātrinātu ienākumus nenesošo aizdevumu
pārstrukturēšanu un atvieglotu sarunas par
pārstrukturēšanu, jo īpaši sarežģītu, savstarpēji
saistītu grupu aizdevumu gadījumā. Šā procesa
atbalstam un paātrināšanai iniciatīvu varētu uzņemties
centralizēta darba grupa, kurā būtu pieredzējuši visu
ieinteresēto personu pārstāvji. Tikmēr
ir būtiski ātri un efektīvi pabeigt vairākas iesāktas
steidzamas lietas Banku aktīvu pārvaldības
uzņēmumā. (16)
Neraugoties uz Slovēnijas
potenciālu, tai ir mazākais ārvalstu tiešo ieguldījumu
apjoms ES (34,1 % no IKP salīdzinot ar ES vidējo
rādītāju 47,1 % no IKP 2012. gadā). Lai arī
privatizācija un uzņēmumu pārstrukturēšana sniedz
daudzas jaunas iespējas privātajiem ieguldītajiem, redzams, ka
nepietiekami attīstītā darījumdarbības vide un
kultūra traucē Slovēnijai pilnība izmantot tās
priekšrocības. 2012. gadā
tika sākts ierobežojumu atcelšanas process reglamentēto profesiju
jomā, un līdz šim brīdim reglamentēto profesiju skaits ir
samazināts no 323 līdz 262. Ierobežojumu reglamentēto
profesiju jomā turpmāka atcelšana veicinās to, ka
palielināsies vietējo un ārvalstu pakalpojumu sniedzēju
skaits un attiecīgi uzlabosies konkurētspēja. Pastāv potenciāls vēl vairāk
saskaņot pasākumus darījumdarbības vides un
uzņēmējdarbības uzlabošanai. Šajā kontekstā
pārdomātas specializācijas stratēģija Eiropas
strukturālo un investīciju fondu 2014.–2020. gadam ietvaros
sniegs iespēju koncentrēties uz pamatpasākumiem, piemēram,
tirgojamu, inovatīvu izstrādājumu radīšanu. (17)
Slovēnija ir sākusi gatavot priekšlikumus
visaptverošai publiskā sektora reformai, un tie jāpieņem
2015. gada janvārī. Šajā kontekstā Slovēnijai ir
jāatjauno valsts pārvaldes kvalitāte un uzticamība.
Slovēnija ir guvusi panākumus tiesu sistēmas kvalitātes
uzlabošanā un samazinājusi neiztiesāto lietu skaitu. Lietu pārvaldības sistēmas reforma
komerctiesībās un civiltiesībās ir uzlabojusi tiesu
sistēmas darbību. Ir saglabātas jaunākās
pozitīvās tendences strīdīgās civillietās un
komerclietās. (18)
Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir vispusīgi
izanalizējusi Slovēnijas ekonomikas politiku. Komisija ir
izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu.
Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai
programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
sociālekonomiskās politikas izveidē Slovēnijā, bet
arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, tā kā
ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā
ekonomikas pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts
lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Tās
ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir
atspoguļoti 1.–8. ieteikumā. (19)
Ņemot vērā šo izvērtējumu,
Padome ir izskatījusi Slovēnijas stabilitātes programmu, un
tās atzinums[10]
ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītajā
1. ieteikumā. (20)
Ņemot vērā Komisijas
padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir
izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu.
Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011
6. pantu ir atspoguļoti turpmāk izklāstītajā
1.–8. ieteikumā. (21)
Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir
veikusi ekonomikas politikas izvērtējumu visai eurozonai.
Pamatojoties uz šo izvērtējumu, Padome ir sagatavojusi konkrētus
ieteikumus, kas ir adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir
euro. Arī Slovēnijai būtu jānodrošina minēto ieteikumu
pilnīga un savlaicīga īstenošana, AR ŠO IESAKA Slovēnijai
laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam rīkoties šādi. 1. 2014. gadā
un turpmākajos gados pastiprināt budžeta stratēģiju ar
pietiekamā mērā precizētiem strukturāliem
pasākumiem, lai līdz 2015. gadam ilgtspējīgi
nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu,
īstenojot strukturālo korekciju pasākumus, kas
norādīti Padomes ieteikumā par pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas procedūru. Fiskālās
nelīdzsvarotības ilgstošai novēršanai nepieciešams ticami
īstenot vērienīgas strukturālās reformas, lai
palielinātu pielāgošanās spējas un sekmētu izaugsmi un
nodarbinātību. Pēc pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas turpināt strukturālo korekciju
pasākumus vismaz 0,5 % no IKP apmērā katru gadu – vai labos
ekonomikas apstākļos vēl vairāk –, vai nodrošināt, ka
tiek ievērots parādsaistību noteikums, lai panāktu
augstās vispārējās valdības parāda
attiecības ilgtspējīgu samazināšanos. Lai uzlabotu
fiskālās politikas uzticamību, iespējami drīz
pieņemt noteikumu par vispārējās valdības budžeta
strukturālu sabalansētību / pārpalikumu,
vidēja termiņa budžeta struktūru padarīt saistošu,
visaptverošu un pārredzamu, noteikt nepieciešamo juridisko pamatu
darboties spējīgai fiskālajai padomei, definējot tās
uzdevumus budžeta procesā un ieviešot skaidrus procedūras pasākumus
budžeta izpildes rezultātu pārraudzībai. Ar mērķi
gūt budžeta ietaupījumus 2015. gadā un turpmākajos
gados līdz 2014. gada beigām sākt visaptverošu izdevumu
pārskatīšanu valsts pārvaldes un vietējo pašvaldību
līmenī, tiešajos un netiešajos budžeta lietotājos un
pašvaldībām piederošajos uzņēmumos, kuri nodrošina
struktūras un pakalpojumus veselības aprūpes jomā. 2. Pamatojoties uz sabiedrisko
apspriešanu, vienoties par pasākumiem, kas nodrošinātu pensiju
sistēmas ilgtspējību pēc 2020. gada, pievēršoties
pamatparametru korekcijām, piemēram, piesaistot obligāto
pensionēšanās vecumu paredzamā mūža ilguma pieaugumam un
mudinot veikt privātas iemaksas pensiju sistēmas otrajā
pīlārā. Samazināt ar novecošanu saistītos
ilgtermiņa aprūpes izdevumus, mērķtiecīgi novirzot
pabalstus tiem, kam tie visvairāk ir vajadzīgi, un pārejot no
stacionāras aprūpes uz mājas aprūpi. 3. Pēc apspriešanās ar
sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi līdz
2014. gadam izstrādāt visaptverošu sociālo nolīgumu,
nodrošinot, ka algu, tostarp minimālās algas, izmaiņas atbalsta
konkurētspēju, vietējo patēriņu un darbavietu
radīšanu. No jauna noteikt minimālo algu veidojošos elementus un
pārskatīt tās indeksācijas sistēmu. Veikt
pasākumus turpmākai segmentācijas samazināšanai, jo
īpaši pievēršoties jauniešu un gados vecāku darbinieku
nodarbināšanas stimuliem un civiltiesisko līgumu izmantošanai.
Pieņemt Likumu par studentu darbu. Noteikt prioritātes plašākam
nereģistrēto jauniešu tvērumam, nodrošinot atbilstošas valstu
nodarbinātības dienestu jaudas. Nolūkā
palielināt mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku
nodarbinātību, pielāgot darba vidi ilgākam darba mūžam
un novirzīt resursus pielāgotiem un aktīviem darba tirgus
politikas pasākumiem, uzlabojot to efektivitāti. Risināt prasmju
neatbilstību problēmu, uzlabojot profesionālās
izglītības un apmācības pievilcību un plašāk
izvēršot sadarbību ar attiecīgajām
ieinteresētajām personām darba tirgus vajadzību
izvērtēšanas jomā. 4. Kā plānots,
2014. gadā pabeigt NKBM privatizāciju, sagatavot Abanka
privatizācijai 2015. gadā, turpināt to banku
pārstrukturēšanas plānu ātru īstenošanu, kuras
saņem valsts atbalstu, un īstenot nepieciešamo konsolidāciju
banku sektorā. Pamatojoties uz mācībām, kas gūtas
aktīvu kvalitātes pārskatīšanas un stresa testa
rezultātā, 2014. gada augustā pabeigt visaptverošo
rīcības plānu bankām, kurā ietverti konkrēti
pasākumi pārvaldības, uzraudzības, riska
pārvaldības, aizdevumu apstiprināšanas procesu un datu
kvalitātes un pieejamības uzlabošanai. Pastiprināt bankas jaudas
ienākumus nenesošo aizdevumu pārstrukturēšanai, stiprinot
aktīvu pārvaldības un pārstrukturēšanas
iekšējās struktūras. Precizēt Banku aktīvu
pārvaldības uzņēmuma pilnvaras, līdz 2014. gada
septembrim publicējot visaptverošu pārvaldības
stratēģiju un darbības nepārtrauktības plānu,
sīki izklāstot uzņēmuma lomu tā aktīvu
pārstrukturēšanā, mērķus attiecībā uz
izpirkšanu, budžetiem, aktīvu pārvaldības plāniem un
sagaidāmo atdevi, vienlaikus nodrošinot atbilstošus resursus. 5. Noteiktajos grafikos
turpināt īstenot 2013. gadā paziņotos
privatizācijas procesus. Pieņemt Slovenian Sovereign Holding
stratēģiju, nosakot skaidru aktīvu klasifikāciju
saskaņā ar grafiku un definīcijām, kas noteiktas
2014. gada likumā par Slovenian Sovereign Holding. Līdz
2014. gada novembrim pieņemt īstermiņa (vienam vai diviem
gadiem) atsavināšanas grafiku mērķtiecīgi izraudzītu
aktīvu virknei, nosakot precīzus termiņus. Padarīt to
pilnībā darboties spējīgu, lai tas kalpotu par rīku
valsts īpašumā esošo aktīvu pārvaldībai un
saskaņā ar vadības aktiem rezervēto aktīvu
atsavināšanai likumā noteiktajos termiņos. Līdz
2014. gada septembrim pieņemt un īstenot korporatīvās
vadības kodeksu valsts uzņēmumu pārvaldībai, lai
nodrošinātu, ka tā ir profesionāla, pārredzama un
neatkarīga. 6. Līdz 2014. gada
beigām pabeigt korporatīvās pārstrukturēšanas
ģenerālplānu, nosakot skaidras prioritātes un efektīvu
īstenošanas procesu. Vispārējā pārstrukturēšanas
procesa pārraudzībai un koordinēšanai izveidot centralizētu
korporatīvās pārstrukturēšanas darba grupu, kas
nodrošinātu nepieciešamo zinātību, ieteikumus un padomus, un
veicinātu sarunas starp visām ieinteresētajām
personām. Izveidot steidzamāko pārstrukturēšanas
gadījumiem sarakstu, vienlaikus palielinot atgūstamās
vērtības apjomu kreditoriem. Veicināt, ka
pārstrukturēšanas procesā tiek izmantoti visām
ieinteresētajām personām pieejamie juridiskie mehānismi un
labākā starptautiskā prakse. Līdz 2014. gada
septembrim izvērtēt jaunākās izmaiņas
maksātnespējas tiesību aktos, panākot gatavību ieviest
jebkādus nepieciešamos papildu pasākumus. Turpināt darbu pie
tā, lai vēl vairāk samazinātu pirmās instances
tiesvedību ilgumu strīdīgās civillietās un
komerclietās, tostarp lietās saskaņā ar
maksātnespējas tiesību aktiem, un neiztiesāto lietu, it
īpaši lietu par izpildi vai maksātnespēju, skaitu. 7. Novērst
šķēršļus darījumdarbības veikšanai Slovēnijā
ekonomikas attīstībai svarīgākajās jomās, padarot
valsti pievilcīgāku ārvalstu tiešo ieguldījumu piesaistei,
jo īpaši paātrinot reglamentēto profesiju regulējuma
liberalizāciju, samazinot administratīvo slogu, tostarp nosakot
mazāk stingras atļauju [izsniegšanas] shēmas. Nodrošināt
Konkurences aizsardzības aģentūrai pietiekamu budžeta autonomiju
un palielināt tās institucionālo neatkarību. Noteikt
prioritātes un nodrošināt saskaņu starp 2011. gada
Pētniecības un inovāciju stratēģiju un 2013. gada
Rūpniecības politikas stratēģiju un jauno
Pārdomātas specializācijas stratēģiju un Transporta
stratēģiju, nodrošināt to ātru īstenošanu un
efektivitātes izvērtēšanu. 8. Veikt efektīvus
pasākumus korupcijas apkarošanai, pārredzamības un
pārskatatbildības veicināšanai un ārējās
darbības novērtēšanas un kvalitātes kontroles
procedūru ieviešanai. Briselē, Padomes
vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp. [3] COM(2014) 425 final. [4] P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129. [5] OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp. [6] C(2013) 8010 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 88 final. [10] Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97
5. panta 2. punktu.