This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0812
Proposal for a COUNCIL REGULATION on the Research and Training Programme of the European Atomic Energy Community (2014-2018) complementing the Horizon 2020 – The Framework Programme for Research and Innovation
Priekšlikums PADOMES REGULA par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”
Priekšlikums PADOMES REGULA par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”
/* COM/2011/0812 galīgā redakcija - 2011/0400 (NLE) */
Priekšlikums PADOMES REGULA par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” /* COM/2011/0812 galīgā redakcija - 2011/0400 (NLE) */
PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Ierosinātā Euratom
pētniecības un mācību programma (2014.–2018. gadam);
turpmāk “Euratom programma”, attiecas uz pētniecības
darbībām, ko veic kodolenerģijas (kodolsintēzes un
kodolskaldīšanas) un radiācijaizsardzības jomā.
Priekšlikums ir neatņemama daļa no pētniecības un
inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Tajā ir
noteikts vispārējais budžets tiešajām un netiešajām
darbībām, izvirzīti pētniecības un izstrādes
darbību mērķi un norādīti to atbalsta instrumenti. Priekšlikums paredz atsevišķu regulu,
kura aptver visus aspektus, kas ir būtiski pētniecības
darbību īstenošanā minētajās jomās, kurā
izklāstīti zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi un
kurā paredzēti attiecīgie noteikumi par pētniecības
organizāciju, universitāšu un rūpniecības nozares
dalību. Tas attieksies uz kodolsintēzes enerģijas
pētniecības un attīstības programmu, kodolskaldīšanas
un radiācijaizsardzības pētniecības darbībām un JRC
tiešajām darbībām kodoldrošuma un drošības jomā. Tāpēc priekšlikums nodrošinās
Savienības finansētu pētniecības un mācību
darbību turpināšanu kodolzinātnē un tehnoloģijā
laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam, tādējādi saglabājot
tās efektīvās un lietderīgās programmas, ar kurām
pašlaik tiek sekmētas un koordinētas darbības
dalībvalstīs, lai maksimāli palielinātu Savienības
pievienoto vērtību. Atbalstot minētās prioritātes,
Euratom programma (2014.–2018. gadam) sniegs ieguldījumu to
trīs stratēģisko mērķu sasniegšanā, kas
izklāstīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020”, proti, zinātnes izcilība, vadošā
loma rūpniecībā un sabiedrības problēmu
risinājumi. Attiecīgi tiks uzturēta atbilstoša saikne un
mijiedarbība starp Euratom programmu un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Ierosinātā
Euratom programma ir acīmredzami saistīta ar
stratēģiju “Eiropa 2020” un “Enerģētika 2020”
mērķiem. Programma veicinās pamatiniciatīvas
“Inovāciju savienība” īstenošanu, atbalstot pētniecību
pirmskomercializācijas posmā un ar politiku saistīto
pētniecību un veicinot tehnoloģiju nodošanu starp
akadēmiskajām aprindām un rūpniecības nozari. Liekot
īpašu uzsvaru uz mācībām visās programmas
darbībās, veicinot konkurētspēju esošajā
kodolrūpniecībā un jo īpaši radot jaunu augsto
tehnoloģiju rūpniecības nozari kodolsintēzes enerģijas
jomā, Euratom programma veicinās izaugsmi un jaunu darbavietu
izveidi dažādās disciplīnās. Euratom
līgums ierobežo pētniecības programmu ilgumu kodolenerģijas
jomā līdz pieciem gadiem[1].
Tāpēc ierosinātie tiesību akti zaudēs spēku
2018. gada beigās. Uz ITER attiecas atsevišķa
direktīva, jo finansējums šim projektam tiks nodrošināts
ārpus daudzgadu finanšu shēmas atbilstoši paziņojumam “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011)500, 29.6.2011). Euratom programma
(2014.–2018. gadam) tiek īstenota ar atsevišķu regulu, kas
paredz visus kodolpētniecības īstenošanai vajadzīgos
noteikumus. Šī jaunā pieeja atšķiras no iepriekšējiem
plānošanas periodiem, kuros uz saturu, ko aptver šī regula, tika
attiecināti četri dažādi leģislatīvi akti (trīs
lēmumi, katrs attiecīgi par pamatprogrammu, īpašo programmu JRC
netiešajām darbībām un īpašo programmu JRC
tiešajām darbībām, kā arī regula, ar ko paredz
noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un
universitāšu dalību un pētījumu rezultātu
izplatīšanu). Regula tāpat ir vērsta uz
vienkāršošanas mērķi, atsaucoties uz tādu pašu
dalībnieku garantiju fondu, kāds paredzēts pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020”. Turklāt Euratom programma
(2014. –2018. gadam) paredz ievērojami vienkāršot
finansēšanas noteikumus, kā arī pārskatīt kontroles
stratēģiju, tādējādi atbalstot vispārējo
vienkāršošanas mērķi. 2.
APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI Sagatavojot priekšlikumu par Euratom
programmu, tika pilnībā ņemtas vērā atbildes uz plašo
sabiedrisko apspriešanu, kas veikta, pamatojoties uz Zaļo grāmatu “No
problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu
stratēģisko satvaru Savienības pētniecības un
inovācijas finansējumam”[2].
Lai ar valdību pārstāvjiem un vairākām
ieinteresētajām personām no rūpniecības nozares, akadēmiķu
aprindām un pilsoniskās sabiedrības pārrunātu
turpmākās pētniecības programmas enerģētikas
problēmas, tika organizētas papildu apspriedes par
kodolenerģijas un ar kodolenerģiju nesaistītiem
jautājumiem. Komisija ir arī ņēmusi vērā to
apspriežu rezultātus, kuras notika Padomē, Eiropas Parlamentā un
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā par priekšlikumu Euratom
pamatprogrammai 2012. un 2013. gadam. Priekšlikuma sagatavošanā ir arī
izmantots padziļināts ietekmes novērtējums, kas sagatavots,
pamatojoties uz apspriedēm ar ieinteresētajām personām un
iekšējiem un ārējiem izvērtējumiem.
Novērtējumā tika secināts, ka kodoldrošības
jautājumus un ar kodolenerģētiku saistītu prasmju
mazināšanās problēmu var efektīvi risināt, izmantojot
sinerģijas starp dalībvalstu un privātā sektora
pētniecības centieniem un starp zinātnes disciplīnām
un tehnoloģijas nozarēm. Rīcība Savienības
līmenī var nostiprināt pētniecības un inovācijas
sistēmu kodolenerģijas jomā un koordinēt dalībvalstu
pētniecības darbības, tādējādi novēršot
dublēšanos, saglabājot kritisko masu būtiskākajās
jomās un nodrošinot publiskā finansējuma pēc iespējas
efektīvāku izmantošanu. Savienības līmeņa programma
var arī pārņemt augsta riska un ilgtermiņa
pētniecības un izstrādes programmu kodolenerģijas
jomā, tādējādi sadalot risku un nodrošinot plašu
darbības jomu un apjomradītus ietaupījumus, ko citādi
nevarētu sasniegt. 3.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats šai pamatprogrammai ir
paredzēts Euratom līguma 7. pantā. 4.
IETEKME UZ BUDŽETU Šā priekšlikuma budžets ir dots
nemainīgās 2011. gada cenās. Šim regulas priekšlikumam
pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā ir
izklāstīta ietekme uz budžetu (pašreizējās cenās), cilvēkresursiem
un administratīvajiem resursiem. 2011/0400 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA par Eiropas Atomenerģijas kopienas
pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas
papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020” EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot
vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu
(turpmāk “Euratom līgums”) un jo īpaši tā
7. panta pirmo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[3], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],
tā kā: (1)
Viens no Eiropas Atomenerģijas kopienas
(turpmāk “Kopiena”) mērķiem ir veicināt dzīves
līmeņa celšanos dalībvalstīs, cita starpā veicinot un
sekmējot kodolpētniecību dalībvalstīs papildinājumā
ar Kopienas pētniecības un mācību programmas
īstenošanu. (2)
Kodolpētniecība var veicināt
sociālo un ekonomisko labklājību un vides ilgtspēju,
uzlabojot kodoldrošumu, kodoldrošību un radiācijaizsardzību.
Vienlīdz svarīgs ir kodolpētniecības ieguldījums
enerģētikas sistēmas drošā, efektīvā un
nekaitīgā ilgtermiņa dekarbonizācijā. (3)
Atbalstot kodolpētniecību, Kopienas
pētniecības un mācību programma (turpmāk “Euratom
programma”) sniegs ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kuri
izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar [..] Regulu (ES) Nr. XX/XXXX[5] (turpmāk “pamatprogramma
“Apvārsnis 2020”), un veicinās stratēģijas “Eiropa
2020” īstenošanu, kā arī Eiropas Pētniecības telpas
izveidi un darbību. (4)
Neatkarīgi no kodolenerģijas
iespējamās ietekmes uz enerģijas piegādi un ekonomikas
attīstību smagas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku
veselību. Tāpēc Euratom pētniecības un
mācību programmā pēc iespējas lielāka
uzmanība jāpievērš kodoldrošuma un — attiecīgā
gadījumā — kodoldrošības aspektiem. (5)
Tā kā visās dalībvalstīs
ir kodoliekārtas, vai arī tās izmanto radioaktīvus
materiālus (jo īpaši medicīniskiem nolūkiem), Padome
2008. gada 2. decembra secinājumos[6] ir atzinusi, ka
pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes
kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu
izglītību un apmācību, kas saistīta ar
pētniecību un tiek koordinēta Eiropas līmenī. (6)
Parakstot Nolīgumu par ITER
Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas
izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai[7], Kopiena ir
apņēmusies piedalīties ITER būvniecībā un
tā turpmākā ekspluatācijā. Kopienas ieguldījumu
pārvalda, izmantojot Eiropas Kopuzņēmumu ITER un
kodolsintēzes enerģētikas attīstības
vajadzībām (turpmāk “kopuzņēmums “Kodolsintēze
enerģētikas vajadzībām””), kas izveidots ar Padomes
2007. gada 27. marta lēmumu[8].Kopuzņēmuma
“Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām”, tostarp ITER,
darbības jāreglamentē, pieņemto atsevišķu
leģislatīvu aktu. (7)
Lai kodolsintēze kļūtu par
reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai,
pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER
būvniecību un sākt tā ekspluatāciju. Otrkārt, ir
jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā
reālistisks ceļvedis virzībai uz elektroenerģijas ražošanu
līdz 2050. gadam. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešams
pārorientēt Eiropas kodolsintēzes programmu. Būtu
vairāk jāpievēršas darbībām, kas atbalsta ITER.
Šāda racionalizācija būtu jāveic, neapdraudot Eiropas
vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās. (8)
Kopīgajam pētniecības centram (JRC)
būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem
orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas
virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un
uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošības un kodoldrošuma
pētniecības un mācību jomā. (9)
Kopīgajam pētniecības centram
būtu jāturpina ģenerēt papildu resursus ar konkurences
darbībām, ieskaitot dalību Euratom programmā, trešo personu
darbu un — mazākā mērā — intelektuālā
īpašuma izmantošanu. (10)
Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas,
vai izmantot kodolenerģiju, Savienības loma ir visu tās
dalībvalstu interesēs izstrādāt satvaru, kas balstītu
kopīgus pirmrindas pētījumus, zināšanu radīšanu un
zināšanu saglabāšanu saistībā ar kodolskaldīšanas
tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību,
radiācijaizsardzību un neizplatīšanu. Tam vajadzīgas
neatkarīgas zinātniskas liecības, un JRC tajā var
dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts Komisijas
Paziņojumā „Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva
„Inovācijas savienība””[9],
kurā Komisija pauda nodomu stiprināt zinātniskos
pierādījumus politikas izveidei ar JRC palīdzību. JRC
ierosina risināt šo problēmu, koncentrējot savu kodoldrošuma un
drošības pētniecību uz Savienības politiskajām
prioritātēm. (11)
Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un
sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos
zinātnei, Euratom programmai būtu jāveicina pilsoņu
un pilsoniskās sabiedrības apzināta iesaistīšanās
pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā,
veicinot izglītību zinātnē, padarot pieejamāku
zinātnisko pieredzi, attīstot atbildīgas pētniecības
un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā
pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un
veicinot to iesaistīšanos Euratom programmas darbībās. (12)
Euratom programmas
īstenošanā būtu jāreaģē uz jaunām
iespējām un vajadzībām zinātnē un
tehnoloģijā, rūpniecībā, politikā un
sabiedrībā. Tāpēc programmas būtu
jāizstrādā ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām
personām no visām attiecīgajām nozarēm, un būtu
jānodrošina pietiekams elastīgums, lai ņemtu vērā
jaunas norises. Euratom programmas īstenošanā
nepārtraukti būtu jāprasa ārēju ekspertu padoms,
izmantojot arī tādas attiecīgas struktūras kā Eiropas
tehnoloģiju platformas. (13)
Euratom programmai
būtu jāpalielina pētnieka profesijas pievilcīgums
Savienībā. Pienācīga
uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un
Uzvedības kodeksam pētnieku pieņemšanai darbā[10], kā arī citiem
atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar
Eiropas Pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka
to ievērošana ir brīvprātīga. (14)
Euratom programmas
ietvaros izstrādātās darbības būtu jāvērš uz
vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu
pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot
dzimumu nevienlīdzības pamatcēloņus, izmantojot
pētnieku — gan sieviešu, gan vīriešu — potenciālu
pilnā apjomā un integrējot dzimumu aspektu projektu saturā,
lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu
inovāciju. Darbības arī būtu jāvērš uz to
principu īstenošanu, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu
līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un
3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)
8. pantā. (15)
Euratom programmas
atbalstītajās pētniecības un inovācijas darbībās
būtu jāievēro ētikas pamatprincipi. Būtu
jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno
tehnoloģiju ētikas grupas atzinumi. Pētniecības
darbībās būtu arī jāņem vērā
LESD 13. pants, un būtu jāsamazina dzīvnieku
izmantošana pētniecībā un testēšanā, lai galu
galā aizstātu to izmantošanu. Visas darbības būtu
jāveic, nodrošinot augsta līmeņa cilvēku veselības
aizsardzību. (16)
Būtu jāpanāk lielāka ietekme,
kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora
līdzekļiem publiskā un privātā sektora
partnerībās galvenajās jomās, kur pētniecība un
inovācija varētu veicināt Savienības plašāku
konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša
vērība būtu jāpiegriež mazo un vidējo uzņēmumu
iesaistei. (17)
Euratom programmai
būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, jo
īpaši drošības jomā, pamatojoties uz kopīgām
interesēm un savstarpēju labumu. (18)
Lai uzturētu vienādus konkurences
noteikumus visiem uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā
tirgū, Euratom programmas finansējums būtu veidojams
saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, lai nodrošinātu publisko
izdevumu efektivitāti un novērstu tādus tirgus kropļojumus
kā privātā finansējuma izspiešana, neefektīvu tirgus
struktūru rašanās vai nelietderīgu uzņēmumu
saglabāšana. (19)
Nepieciešamību pēc jaunas pieejas
attiecībā uz kontroli un riska pārvaldību Savienības
pētniecības finansēšanā atzina 2011. gada
4. februāra Eiropadome, prasot radīt jaunu līdzsvaru starp
uzticēšanos un kontroli un starp riska uzņemšanos un riska
novēršanu. Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembra
rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas
vienkāršošanu[11]
aicināja veikt pragmatisku pāreju uz administratīvu un
finansiālu vienkāršošanu un norādīja, ka Savienības
pētniecības finansēšanas pārvaldībā būtu
vairāk jābalstās uz uzticēšanos un jāievēro
lielāka iecietība pret risku attiecībā pret
dalībniekiem. (20)
Būtu jāaizsargā Savienības
finanšu intereses, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu
ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un
izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi
izlietoto līdzekļu piedziņu un — attiecīgā
gadījumā — sankciju piemērošanu. Pārskatītai
kontroles stratēģijai, pārvirzot galveno uzmanību no
kļūdu koeficientu samazināšanas uz kontroli, kas balstīta
uz risku, un krāpšanas atklāšanu, būtu jāmazina kontroles
slogs dalībniekiem. (21)
Ir svarīgi nodrošināt Euratom
programmas pareizu finanšu pārvaldību un pēc iespējas
efektīvāku un lietotājdraudzīgāku tās
īstenošanu, vienlaikus arī nodrošinot tiesisko noteiktību un
programmas pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina
atbilstība Padomes Regulai (ES) Nr. XXXX/2012 [jaunā Finanšu regula][12] un vienkāršošanas un
labāka regulējuma prasībām. (22)
Lai nodrošinātu pēc iespējas
efektīvāku īstenošanu un vieglas piekļuves iespējas
visiem dalībniekiem ar vienkāršotu procedūru starpniecību
un izveidotu saskaņotu, vispusīgu un pārredzamu satvaru
dalībniekiem, dalībai Euratom programmā un
pētījumu rezultātu izplatīšanai būtu
jāpiemēro noteikumi, kas piemērojami pamatprogrammai
“Apvārsnis 2020” un ir izklāstīti [..] Regulā (ES)
Nr. XX/XXXX, ar atsevišķiem pielāgojumiem. (23)
Ir svarīgi turpināt dalībnieku
radītā intelektuālā īpašuma izmantošanas
veicināšanu, vienlaikus aizsargājot citu dalībnieku un Kopienas
likumīgās intereses saskaņā ar Euratom līguma
2. nodaļu. (24)
Ir pierādījies, ka dalībnieku
garantiju fondi, ko pārvalda Komisija un kas ir izveidoti ar Padomes 2006.
gada 19. decembra Regulu (Euratom) Nr. 1908/2006, ar ko paredz noteikumus
uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu
līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas 7. pamatprogrammas
darbībā un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.
līdz 2011. gads)[13]
un [...] Regulu (Euratom) Nr. XX/XX, kurā izklāstīti noteikumi
uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu
līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas
netiešajās darbībās un pētījumu rezultātu
izplatīšanai (2012–2013)[14],
ir svarīgs nodrošināšanas mehānisms, kas mazina riskus, kuri
saistīti ar maksājamajām summām, kuras nav atmaksājuši
saistību nepildītāji dalībnieki. Dalībnieku garantiju
fondam, kas izveidots atbilstīgi Regulai (ES) Nr. XX/2012 [Noteikumi
par dalību un izplatīšanu], būtu jāaptver arī
darbības saskaņā ar Regulu (Euratom) Nr. 1908/2006, Regulu
(Euratom) Nr. XX/XX [Euratom Dalības noteikumi (2012–2013)] un šo
regulu. (25)
Ar Euratom līguma 7. pantu
Komisijai ir uzticēts pienākums īstenot Euratom programmu.
Euratom programmas īstenošanā, izņemot tās tiešo
darbību īstenošanu, Komisijai būtu jāsaņem
palīdzība no dalībvalstu konsultatīvās komitejas, lai
nodrošinātu atbilstošu saskaņošanu ar valstu politiku jomās, uz
kurām attiecas šī pētniecības un mācību programma. (26)
Lai sasniegtu Euratom programmas
mērķus attiecīgajās jomās, ir vajadzīgs atbalsts
transversālām darbībām — gan Euratom programmas
ietvaros, gan apvienojumā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
darbībām. (27)
Efektīvai darbības pārvaldībai,
tostarp izvērtēšanai un uzraudzībai, ir nepieciešams
izstrādāt īpašus rezultatīvos rādītājus, ko
var novērtēt laika gaitā, un tai jābūt gan
reālistiskai, gan jāatspoguļo intervences motivācija, un
jābūt saistītai ar attiecīgo mērķu un
darbību hierarhiju, Būtu jāievieš atbilstoši mehānismi
koordinācijai starp Euratom programmas īstenošanu un
uzraudzību un Eiropas Pētniecības telpas virzības,
sasniegumu un darbības uzraudzību. (28)
Ar Kopīgā pētniecības centra
Valdi, kas izveidota ar Komisijas 1996. gada 10. aprīļa
Lēmumu 96/282/Euratom par Kopīgā pētniecības
centra reorganizāciju[15],
ir notikušas apspriedes par JRC tiešo darbību zinātnisko un
tehnoloģisko saturu. (29)
Juridiskās noteiktības labad būtu
jāatceļ Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums
2006/970/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom)
7. pamatprogrammu pētniecības un mācību
darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads)[16], Regula (Euratom)
Nr. 1908/2006, Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums
2006/976/Euratom par Īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas
kopienas (Euratom) 7. pamatprogrammu kodolpētniecības un
apmācību pasākumiem (2007.–2011.)[17], Padomes 2006. gada 19.
decembra Lēmums 2006/977/Euratom par Īpašo programmu, ko īsteno
ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām
atbilstīgi Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom)
7. pamatprogrammai kodolpētniecības un apmācību
pasākumiem (2007.–2011.)[18],
Padomes [...] Lēmums XXXX/XXXX par Eiropas Atomenerģijas kopienas
kodolpētniecības un mācību pasākumu pamatprogrammu
(2012-2013)[19],
Regula (Euratom) Nr. XXX/XXXX [Euratom dalības noteikumi
(2012-2013)], Padomes [...] Lēmums XXXX/XXXX/Euratom par īpašo
programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko
īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu
kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013)[20], un Padomes [...] Lēmums
XXXX/XXXX/Euratom par īpašo programmu, kas izpildāma ar
Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām
un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas Kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības
un mācību pasākumiem (2012–2013)[21]. (30)
Komisija ir apspriedusies ar Euratom
Zinātnes un tehnikas komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA IZVEIDE 1. pants Izveide Ar šo regulu izveido pētniecības un
mācību programmu laikposmam no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2018. gada 31. decembrim; turpmāk “Euratom programma”,
un paredz noteikumus par dalību minētajā programmā, tostarp
dalību to finansēšanas struktūru programmās, kuras
pārvalda saskaņā ar šo regulu piešķirtos
līdzekļus, un darbībās, ko īsteno kopīgi
atbilstoši šai regulai un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”,
kura izveidota ar Regulu (ES) Nr. XX/XXX
(turpmāk pamatprogramma “Apvārsnis 2020”). 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas: (a)
“pētniecības un inovācijas
darbības” ir pilns pētniecības, tehnoloģijas
attīstības, demonstrējumu un inovācijas darbību
klāsts, tostarp pasākumi, lai veicinātu sadarbību ar
trešām valstīm un starptautiskām organizācijām,
rezultātu izplatīšana un optimizēšanas un pētnieku
apmācības un mobilitātes stimulēšana Eiropas
Atomenerģijas kopienā (turpmāk — "Kopiena"); (b)
"tiešās darbības" ir
pētniecības un inovācijas pasākumi, kurus Komisija
īsteno caur Kopīgo pētniecības centru; (c)
"netiešās darbības" ir
pētniecības un inovācijas pasākumi, kuriem Savienība
sniedz finansiālu atbalstu un kuras uzņemas dalībnieki; (d)
“publiskā un privātā sektora
partnerības” ir partnerības, kurās privātā sektora
partneri, Kopiena un — attiecīgā gadījumā — citi
partneri apņemas kopīgi atbalstīt pētniecības un
inovācijas programmas vai stratēģiski svarīgu darbību
izstrādi un īstenošanu; (e)
“publiskā-publiskā sektora
partnerība” ir partnerība, kurā publiskā sektora
struktūras vai struktūras, kam uzticēta sabiedrisku pakalpojumu
sniegšana reģionālā, valsts vai starptautiskā
līmenī, kopā ar Kopienu apņemas kopīgi atbalstīt
un īstenot pētniecības un inovācijas programmu vai
darbību izstrādi un īstenošanu. 3. pants Mērķi 1.
Euratom programmas
vispārējais mērķis ir uzlabot kodoldrošumu,
kodoldrošību un radiācijaizsardzību un veicināt
enerģētikas sistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu
dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārējo mērķi
īsteno, veicot I pielikumā norādītās
darbības, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, kuras
vērstas uz šā panta 2. un 3. punktā noteikto konkrēto mērķu
sasniegšanu. 2.
Euratom programmas
netiešajām darbībām ir šādi konkrētie mērķi: (a)
atbalstīt kodolsistēmu drošu
ekspluatāciju; (b)
veicināt risinājumu izstrādi
galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai; (c)
attīstīt un saglabāt kompetenci
kodolenerģijas jomā; (d)
veicināt radiācijaizsardzību; (e)
virzīties uz kodolsintēzes kā
enerģijas avota demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un
nākotnes kodolsintēzes iekārtas; (f)
veidot pamatu nākotnes kodolsintēzes
spēkstacijām, izstrādājot materiālus,
tehnoloģijas un skices projektu; (g)
veicināt inovāciju un
rūpniecības konkurētspēju; (h)
nodrošināt Eiropas nozīmes
pētniecības infrastruktūru pieejamību un izmantošanu. 3.
Euratom programmas
tiešajām darbībām ir šādi konkrētie mērķi: (a)
uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru
drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas
pārtraukšanu, kā arī gatavību ārkārtas
situācijām; (b)
uzlabot kodoldrošību, tostarp drošības
pasākumus kodolenerģijas jomā, kodolieroču
neizplatīšanu, nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu un ar
kodolmateriāliem saistītu tiesu ekspertīzi; (c)
palielināt kodolenerģētikas
zinātniskās bāzes izcilību standartizācijas vajadzībām; (d)
veicināt zināšanu pārvaldību,
izglītību un apmācību; (e)
atbalstīt Savienības kodoldrošuma un
kodoldrošības politiku un ar to saistītos jaunpieņemtos
Savienības tiesību aktus. 4.
Euratom programmu
īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās
prioritātes un darbības atbilst mainīgajām
vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes,
tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un
sabiedrības attīstību. 5.
Šā panta 2. un 3. punktā minēto
konkrēto mērķu ietvaros var ņemt vērā jaunas un
neparedzētas vajadzības, kas rodas Euratom programmas
īstenošanas laikā, tostarp reaģēt uz jaunām
iespējām, krīzēm un apdraudējumiem,
vajadzībām, kas saistītas ar jaunu Savienības politikas
virzienu izstrādi, un to darbību koordināciju, kuras
paredzēts atbalstīt nākotnes programmās. 4. pants Budžets 1.
Finansējums Euratom programmas
īstenošanai ir EUR 1 788,889 miljoni. Minēto summu
sadala šādi: (a)
netiešās darbības kodolsintēzes
pētniecības un attīstības programmai — EUR 709,713
miljoni; (b)
netiešās darbības
kodolskaldīšanā, drošībā un
radiācijaizsardzībā — EUR 354,857 miljoni; (c)
tiešās darbības — EUR 724,319
miljoni. Euratom programmas
netiešo darbību īstenošanā Komisijas administratīvie
izdevumi nav lielāki par 13,5 %. 2.
No Euratom programmas finansējuma var
segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības,
kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kuras
vajadzīgas programmas pārvaldībai un tās mērķu
sasniegšanai, jo īpaši ar pētījumiem un ekspertu
sanāksmēm, ciktāl tās saistītas ar šās regulas
vispārējiem mērķiem, izdevumus, kas saistīti ar
informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem
informācijas tehnoloģijas tīkliem, un visus citus tehniskā
un administratīvā atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai,
pārvaldot Euratom programmu. 3.
Vajadzības gadījumā
apropriācijas var iekļaut budžetā pēc 2018. gada
tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumu segšanai, lai
būtu iespējams pārvaldīt darbības, kas netiek
pabeigtas līdz 2018. gada 31. decembrim. 4.
Ja tiešās darbības sniedz
ieguldījumu ierosmēs, ko izveido vienības, kurām Komisija
uzticējusi uzdevumu īstenojusi saskaņā ar 6. panta
2. punktu un 15. pantu, šādu ieguldījumu neuzskata par
daļu no šādām ierosmēm piešķirtā
finansiālā ieguldījuma. 5. pants Trešu
valstu iesaistīšanās 1.
Euratom programmā
var iesaistīties: (a)
valstis, kas pievienojas Savienībai,
kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis
saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem
noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro šādu valstu dalībai
Savienības programmās un kas paredzēti attiecīgajos
pamatnolīgumos un asociācijas padomju lēmumos vai
tamlīdzīgos nolīgumos; (b)
atsevišķas trešās valstis, kas atbilst
visiem šādiem kritērijiem: (i) tām ir attīstītas
spējas zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā; (ii) tām ir veiksmīga pieredze
dalībā Savienības pētniecības un inovācijas programmās; (iii) tām ir cieša ekonomiskā un
ģeogrāfiskā saikne ar Savienību; (iv) tās ir Eiropas Brīvās
tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles vai valstis vai
teritorijas, kuras uzskaitītas pielikumā Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulai Nr. XX/2012[22]. 2.
Īpašus noteikumus un nosacījumus
attiecībā uz asociēto valstu dalību Euratom
programmā, tostarp finansiālo ieguldījumu, pamatojoties uz
asociētās valsts iekšzemes kopproduktu, nosaka starptautiskos
nolīgumos starp Savienību un asociētajām valstīm. II SADAĻA ĪSTENOŠANA I NODAĻA ĪSTENOŠANA,
PĀRVALDĪBA UN ATBALSTA VEIDI 6. pants
Pārvaldība
un Kopienas atbalsta veidi 1.
Euratom programmu
īsteno ar netiešām darbībām, izmantojot vienu vai
vairākus finansiālā atbalsta veidus, kas paredzēti
Regulā (ES) Nr. XXX/2012 [Jaunā finanšu regula], tostarp
dotācijas, prēmijas, iepirkumu un finanšu instrumentus un
finansiālus ieguldījumus. Turklāt Kopienas atbalstu veido
arī tiešās darbības, kas izpaužas kā pētniecības
un inovācijas darbības, kuras uzņemas Kopīgais
pētniecības centrs (JRC). 2.
Saskaņā ar Euratom Līguma
10. pantu daļu Euratom programmas īstenošanas Komisija
var uzticēt Regulas (ES) Nr. XXX/2012 [Jaunā Finanšu regula]
[55. panta 1. punkta b) apakšpunktā] minētajām
finansēšanas struktūrām. Euratom programmas netiešās darbības
īstenošanu Komisija var uzticēt struktūrām, kas
radītas atbilstīgi pamatprogrammai
"Apvārsnis 2020" vai minētas tajā. 7. pants Dalības
un rezultātu izplatīšanas noteikumi 1.
Jebkuras juridiskas vienības dalību
netiešās darbībās, ko īsteno Euratom programmā,
reglamentē noteikumi, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. XX/2012
[Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi], ievērojot
šā panta 2. un 3. punktu. 2.
Euratom programmas
nolūkiem “drošības noteikumi”, kas minēti Regulas (XX)
[Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi] 40. panta
2. punkta pirmajā daļā, ietver dalībvalstu
aizsardzības intereses Euratom līguma 24. panta nozīmē. Atkāpjoties no minētās regulas
41. panta 3. punkta pirmās daļas, Komisija vai
finansēšanas struktūra attiecībā uz rezultātiem, ko
radījuši dalībnieki, kuri saņēmuši Kopienas finansiālu
ieguldījumu, var iebilst pret īpašumtiesību nodošanu vai pret
ekskluzīvas vai neekskluzīvas licences nodošanu trešām
personām, kas nodibinātas trešā valstī, kura nav
piesaistīta Euratom programmai, ja Komisija vai finansēšanas
struktūra uzskata, ka šāda piešķiršana vai nodošana nav
saskaņā ar Savienības konkurētspējas
attīstības interesēm vai ir nesaderīga ar ētikas
principiem vai drošības apsvērumiem. “Drošības apsvērumi”
ietver dalībvalstu aizsardzības intereses Euratom Līguma
24. panta nozīmē. Atkāpjoties no minētās regulas
46. panta 1. punkta pirmās daļas, Kopienai un tās
kopuzņēmumiem nolūkā izstrādāt, īstenot un
uzraudzīt Kopienas politikas virzienus un programmas vai saistības,
kas uzņemtas, īstenojot starptautisku sadarbību ar trešām
valstīm un starptautiskām organizācijām, ir tiesības
piekļūt tāda dalībnieka rezultātiem, kurš
saņēmis Kopienas finansiālu ieguldījumu. Šādas piekļuves tiesības ietver
tiesības atļaut trešām personām izmantot rezultātus
publiskā iepirkumā un tiesības piešķirt apakšlicences, bet
ir ierobežotas līdz izmantošanai nekomerciālos un ar konkurenci
nesaistītos nolūkos, un tās piešķir bez
autoratlīdzības. 3.
Dalībnieku garantiju fonds, kas izveidots
atbilstoši Regulai (ES) Nr. XX/2012 [Dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumi], aizstāj dalībnieku
garantiju fondus, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulai (Euratom)
Nr. 1908/2006 un Padomes Regulai (Euratom) Nr. XX/XX [Euratom
Dalības noteikumi 2012.–2013. gadam], un turpina to darbību. Visas summas no dalībnieku garantiju fondiem,
kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulām (Euratom)
Nr. 1908/2006 un (Euratom) Nr. XX/XX [Euratom
dalības noteikumi (2012.–2013. gads)], pārskaita Dalībnieku
garantiju fondā uz 2013. gada 31. decembri. Dalībnieki, kas
piedalās darbībās atbilstoši Padomes Lēmumam XX/XX [Euratom
programma 2012.–2013. gadam] un paraksta dotācijas nolīgumus
pēc 2013. gada 31. decembra, veic savas iemaksas Dalībnieku
garantiju fondā. 8. pants Transversālas darbības 1.
Lai sasniegtu Euratom programmas
mērķus un risinātu problēmas, kas ir kopīgas Euratom
programmai un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, transversālām
darbībām, kas aptver netiešās darbības, kuras noteiktas
I pielikumā, un darbībām, ar kurām īsteno pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” īpašo programmu, kas izveidota ar Padomes
Lēmumu XX/XXXX/ES[23],
var izmantot Savienības finansiālo ieguldījumu. 2.
Šādu finansiālo ieguldījumu, kas
norādīts 1. punktā, var kombinēt no finansiālā
ieguldījuma netiešajām darbībām, kas noteiktas šās
regulas 4. pantā un Regulas (ES) Nr. XX/XXXX [regula, ar ko
izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 6. pantā, un
īstenot, izmantojot atsevišķu finansēšanas shēmu. 9. pants
Dzimumu līdztiesība Euratom programma
nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un
dzimumu aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas
saturā. 10. pants Ētikas
principi 1.
Visās pētniecības un inovācijas
darbībās, ko veic Euratom programmā, ievēro
ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un
starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības
Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un
tās papildprotokolus. Īpaša uzmanība jāpievērš
proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto
dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību,
tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību,
tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt
augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni. 2.
Pētniecības un inovācijas
darbības, ko veic Euratom programmā, ekskluzīvi vērš
uz civilo pielietojumu. 11. pants Darba
programmas 1.
Komisija pieņem darba programmas netiešo
darbību īstenošanai. Darba programmās ņem vērā
augšupējās pieejas, ko izmanto mērķu inovatīvai
sasniegšanai. Darba programmās izklāsta būtiskos
elementus darbību īstenošanai saskaņā ar Regulu Nr. XX/2012
[Finanšu regulu], tostarp sīki izstrādātus to mērķus,
saistīto finansējumu un grafiku, kā arī daudzgadu pieeju un
stratēģiskos virzienus nākamajiem īstenošanas gadiem. 2.
Attiecībā uz tiešajām
darbībām Komisija saskaņā ar
Lēmumu 96/282/Euratom izstrādā daudzgadu darba programmu,
kurā sīkāk izklāsta I pielikumā minētos
mērķus un zinātnes un tehnoloģijas prioritātes,
kā arī to īstenošanas grafiku. Šādā daudzgadu darba programmā
arī ņem vērā attiecīgās pētniecības
darbības, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis un
Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības
gadījumā to atjaunina. 3.
Darba programmās ņem vērā
situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā
valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un
attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā.
Vajadzības gadījumā tās atjaunina. 4.
Darba programmās iekļauj atsevišķu
iedaļu, kurā norāda 8. pantā minētās
transversālās darbības. 12. pants Programmas
pārvaldība 1.
Euratom programmas
netiešo darbību īstenošanā Komisijai palīdz šādas
konsultatīvās komitejas: a) attiecībā uz aspektiem, kas
saistīti ar kodolskaldīšanu, — konsultatīvā komiteja, kas
minēta Padomes Lēmuma 84/338/Euratom, EOTK, EEK[24] pielikuma 5. un 6.
punktā; b) attiecībā uz aspektiem, kas
saistīti ar kodolsintēzi, — kodolsintēzes programmas konsultatīvā
komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes 1980. gada
16. decembra lēmumu[25]. Atkāpjoties attiecīgi no
Lēmuma 84/338/Euratom, EOTK, EEK 3. panta 3. punkta un Padomes
1980. gada 16. decembra lēmuma 9. punkta,
konsultatīvās komitejas vada Komisija. 2.
Komisija regulāri informē attiecīgo
1. punktā minēto komiteju par Euratom programmas
īstenošanas vispārējo norisi un savlaicīgi sniedz tai
informāciju par visām netiešajām darbībām, kas
ierosinātas vai ko finansē saskaņā ar Euratom programmu. 13. pants Ārēju ekspertu padoms un sabiedrības
iesaistīšanās 1.
Euratom programmas
īstenošanā ņem vērā padomus un ievaddatus, ko
attiecīgā gadījumā sniedz Euratom līguma
134. pantā paredzētā Euratom Zinātnes un
tehnikas komiteja, Komisijas izveidotas neatkarīgu augsta līmeņa
ekspertu grupas, kā arī dialoga struktūras, kas izveidotas
atbilstoši starptautiskiem zinātnes un tehnoloģiju nolīgumiem,
uz nākotni vērstas darbības, mērķtiecīgas
sabiedriskas apspriešanas un pārredzamus un interaktīvus procesus,
kas nodrošina atbalstu atbildīgai pētniecībai un
inovācijai. 2.
Pilnībā ņem vērā arī
Eiropas tehnoloģiju platformu, kopīgu plānošanas ierosmju un
Eiropas inovācijas partnerību izstrādāto
pētniecības un inovācijas programmu aspekti. II NODAĻA ĪPAŠAS DARBĪBAS 14. pants Mazi un vidēji
uzņēmumi Īpašu uzmanību pievērš tam, lai
nodrošinātu mazu un vidēju uzņēmumu (MVU)
pienācīgu dalību Euratom programmā un tās
inovāciju ietekmi uz MVU. Izvērtēšanas un uzraudzības
pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvus un
kvalitatīvus novērtējumus. 15. pants Publiskā
un privātā sektora partnerības un publiskā-publiskā
sektora partnerības Lai sasniegtu 3. pantā noteiktos
mērķus, Euratom programmas īpašas darbības var
īstenot, izmantojot: (a)
kopuzņēmumus, kas izveidoti atbilstoši Euratom
līguma 5. nodaļai; (b)
publiskā-publiskā sektora
partnerības, pamatojoties uz finansēšanas shēmu “programmas
līdzfinansējuma darbības”; (c)
līgumiskas publiskā un privātā
sektora partnerības, kas minētas Regulas (ES) Nr. xxx/201x
19. pantā. 16. pants Starptautiskā
sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām 1.
Struktūras, kas reģistrētas
trešās valstīs, un starptautiskas organizācijas var
piedalīties Euratom programmas netiešajās darbībās
ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. XX/XXX
[Dalības noteikumi]. Izņēmumi attiecībā uz
vispārējo principu ir noteikti 7. pantā. Euratom
programma veicina starptautisku sadarbību ar trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām, lai: (a)
nostiprinātu Savienības izcilību un
pievilcīgumu pētniecībā un inovācijā, kā
arī tās ekonomikas un rūpniecības konkurētspēju; (b)
efektīvi risinātu
vispārējās sabiedrības problēmas; (c)
atbalstītu Savienības ārpolitikas
mērķus, papildinot ārējās programmas. 2.
Mērķtiecīgas darbības, kuru
mērķis ir veicināt sadarbību ar konkrētām
trešām valstīm vai trešo valstu grupām, īsteno,
pamatojoties uz kopējām interesēm un savstarpēju
izdevīgumu, ņemot vērā to zinātniskās un
tehnoloģiskās spējas un tirgus iespējas, kā arī
paredzamās ietekmes pakāpi. Būtu jārosina savstarpēja
piekļuve trešo valstu programmām. Lai maksimāli palielinātu
ietekmi, veicina koordināciju un sinerģiju ar dalībvalstu un
asociēto valstu iniciatīvām. Nosakot sadarbības prioritātes, ņem
vērā jaunākās norises Savienības politikā un
iespējas sadarboties ar trešām valstīm, kā arī
iespējamos trūkumus trešo valstu intelektuālā īpašuma
sistēmā. 17. pants Saziņa un
izplatīšana 1.
Īstenojot Euratom programmu,
izplatīšanas un saziņas darbības uzskata par neatņemamu
uzdevumu darbībās, ko atbalsta Euratom programma. 2.
Saziņas darbības var ietvert: (a)
iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot
izpratni un atvieglot piekļuvi finansējumam Euratom programmā,
jo īpaši tiem reģioniem vai dalībnieku veidiem, kas ir
pārstāvēti nepietiekami; (b)
mērķtiecīgu palīdzību
projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu tiem piekļuvi
prasmēm, kas vajadzīgas, lai optimizētu rezultātu
paziņošanu un izplatīšanu; (c)
iniciatīvas, kuru mērķis ir
veicināt dialogu un debates ar plašāku sabiedrību par
jautājumiem, kas saistīti ar zinātni, tehnoloģiju un
inovāciju, un izmantot priekšrocības, ko sniedz sociālie
plašsaziņas līdzekļi un citas novatoriskas tehnoloģijas un
metodoloģijas; (d)
Savienības politikas prioritāšu
paziņošana, ar nosacījumu, ka tās ir saistītas ar šās
regulas mērķiem. 3.
Ievērojot Euratom līguma un atbilstošo
Savienības tiesību aktu piemērojamos noteikumus,
izplatīšanas darbības var ietvert: (a)
darbības, kuru rezultātā tiek
apvienoti rezultāti no vairākiem projektiem, tostarp tiem, kas var
būt finansēti no citiem avotiem, lai nodrošinātu
lietotājdraudzīgas datubāzes un ziņojumus, kuros apkopoti
galvenie secinājumi; (b)
rezultātu izplatīšana politikas
veidotājiem, tostarp standartizācijas iestādēm, lai
veicinātu to, ka attiecīgās iestādes izmanto ar politiku
saistītos rezultātus starptautiskā, Savienības, valsts un
reģionālā līmenī. III NODAĻA
KONTROLE
18. pants Kontrole
un revīzija 1.
Kontroles sistēmu, ko izveido šās regulas
īstenošanai, strukturē tā, lai nodrošinātu pamatotu
pārliecību par to, ka tiks sasniegta ar darbību
efektivitāti un lietderību saistītā riska
pienācīga pārvaldība, kā arī pakārtoto
darījumu likumība un pareizība, ņemot vērā to, ka
programmas ir daudzgadu programmas, kā arī attiecīgo
maksājumu veidu. 2.
Kontroles sistēma nodrošina atbilstošu
līdzsvaru starp uzticamību un kontroli, ņemot vērā
kontroles administratīvās un citas izmaksas visos līmeņos,
tā, lai varētu sasniegt Euratom programmas mērķus un
lai programmai varētu piesaistīt visizcilākos pētniekus un
visnovatoriskākos uzņēmumus. 3.
Kontroles sistēmas ietvaros revīzijas
stratēģija attiecībā uz izdevumiem netiešajām
darbībām Euratom programmā ir balstīta uz
reprezentatīva izdevumu parauga finanšu revīziju par visu programmu.
Minēto reprezentatīvo paraugu papildina ar atlasi, kuras pamatā
ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. Netiešo darbību izdevumu revīzijas Euratom
programmā veic saskaņoti, ievērojot saimnieciskuma,
lietderības un efektivitātes principu, lai mazinātu
revīzijas radīto slogu dalībniekiem. 19. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība 1. Komisija veic
pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot
saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek
aizsargātas Savienības finansiālās intereses,
piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un
jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot
efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības,
atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības
gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un
preventīvus sodus. 2. Komisijai vai tās
pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir revīzijas
pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas veiktajām
pārbaudēm un inspekcijām, attiecībā uz visiem
dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem,
apakšuzņēmējiem un citām trešām personām, kuras
saņēmušas Savienības finansējumu. Neskarot 3. punktu, Komisija revīzijas
var veikt ne vēlāk kā četru gadu laikā pēc
galīgā maksājuma veikšanas. 3. Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) var veikt apskates uz vietas un tādu
uzņēmēju pārbaudes, kas ir tieši vai netieši saistīti
ar šādu finansējumu, saskaņā ar kārtību, ko
nosaka Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96[26], lai pārliecinātos
vai nav notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga
darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses
saistībā ar dotācijas nolīgumu vai lēmumu, vai
līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu. 4. Neskarot 1., 2. un
3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām, dotācijas nolīgumos,
lēmumos par dotācijas piešķiršanu un līgumos, kas izriet no
šās regulas īstenošanas, skaidri nosaka, ka Komisija, Revīzijas
palāta un OLAF ir tiesīgi veikt revīzijas, apskates uz
vietas un pārbaudes. IV NODAĻA UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 20. pants Uzraudzība 1.
Komisija katru gadu uzrauga Euratom
programmas īstenošanu, kā arī tās virzību un
panākumus. 2.
Komisija paziņo un izplata šādas
uzraudzības rezultātus. 21. pants Novērtēšana 1.
Novērtēšanu veic tik laicīgi, lai
tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu
pieņemšanas procesā. Līdz 2017. gada 31. maijam,
ņemot vērā pēcnovērtējumu par Euratom 7. pamatprogrammu,
kas izveidota ar Lēmumu 2006/970/Euratom, un Euratom programmu
(2012.–2013. gadam), kas izveidota ar Lēmumu 20XX/XX/Euratom, kurš
jāpabeidz līdz 2015. gada beigām, Komisija ar
neatkarīgu ekspertu palīdzību veic Euratom programmas
starpposma novērtējumu attiecībā uz mērķu
sasniegšanu rezultātu un ietekmes panākšanas līmenī un visu
pasākumu atbilstības turpināmību, resursu efektivitāti
un izlietojumu, turpmākas vienkāršošanas iespējām un
Eiropas pievienoto vērtību. Minētajā
novērtējumā turklāt ņem vērā pasākumu
ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un
iekļaujošas izaugsmes prioritāšu sasniegšanā un iepriekšējo
pasākumu ilgtermiņa ietekmes rezultātus. Līdz 2022. gada 31. decembrim
Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic Euratom
Programmas pēcnovērtējumu. Šādā
novērtējumā ņem vērā pasākumu
motivāciju, īstenošanu un sasniegumus, kā arī ietekmi
ilgākā termiņā un ilgtspēju, lai novērtējuma
rezultātus varētu izmantot lēmuma pieņemšanai par kāda
vēlāka pasākuma iespējamo atjaunošanu, pārveidošanu vai
apturēšanu. 2.
Neskarot 1. punktu, Euratom programmas
tiešās un netiešās darbības novērtē atsevišķi. 3.
Šā panta 1. un 2. punktā
minētajos novērtējumos izvērtē panākumus
virzībā uz 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanu,
ņemot vērā attiecīgos rezultatīvos rādītājus,
kas noteikti II pielikumā. 4.
Dalībvalstis sniedz Komisijai datus un
informāciju, kas vajadzīgi attiecīgo pasākumu
uzraudzības un novērtēšanas veikšanai. 5.
Komisija paziņo 1. un 2. punktā
minēto novērtējumu secinājumus kopā ar saviem
apsvērumiem Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai. III SADAĻA NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI 22. pants Atcelšanas un
pārejas noteikumi 1.
No 2014. gada 1. janvāra tiek atcelti
Lēmums 2006/970/Euratom, Regula (Euratom) Nr. 1908/2006, Lēmums
2006/976/Euratom, Lēmums 2006/977/Euratom, Lēmums XXXX/XXXX [Euratom
Pamatprogramma (2012-2013)], Regula (Euratom) Nr. XXX/XXXX [Euratom
Dalības noteikumi (2012-2013)], Lēmums XXXX/XXXX/Euratom
[Īpašā programma (2012-2013)] un Lēmums XXXX/XXXX/Euratom
[Īpašā programma – tiešās darbības (2012-2013)]. 2.
Darbības, kurām tiek piešķirts
Kopienas finansiālais ieguldījums atbilstoši programmām, kas
izveidotas ar 1. punktā minēto Lēmumu, un
saistītās finansiālās saistības turpina
reglamentēt minētajām programmām piemērojamie
noteikumi. 3.
Ar 4. pantā minēto finanšu
piešķīrumu var segt arī tādas tehniskās un administratīvās
palīdzības izdevumus, kas vajadzīga, lai nodrošinātu
pāreju starp minēto programmu un pasākumiem, kuri noteikti
saskaņā ar Lēmumu Nr. XX/XX/Euratom [Euratom pamatprogramma
(2012.–2013. gadam)], Lēmumu XXXX/XXXX/Euratom [Īpašā
programma (2012-2013)] un Lēmumu XXXX/XXXX/Euratom [Īpašā
programma – tiešās darbības (2012-2013)]. 23. pants Stāšanās
spēkā Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes
vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS — DARBĪBAS
1.
Euratom programmas motivācija —
sagatavošanās 2020. gadam
Sasniedzot 3. pantā noteiktos mērķus,
Euratom programma nostiprina rezultātus, kas tiek sasniegti pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” trīs
prioritārajās jomās, proti, zinātnes
izcilība, vadošā loma rūpniecībā un sabiedrības
problēmu risināšana. Euratom programma jo īpaši
atbalsta pāreju uz uzticamu, ilgtspējīgu un
konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu nākotnē,
ņemot vērā enerģijas deficīta palielināšanos, to,
ka pieprasījums pēc enerģijas arvien palielinās, kā
arī klimata pārmaiņas. Euratom programma
nostiprina pētniecības un inovācijas sistēmu
kodolenerģijas jomā un koordinē dalībvalstu
pētniecības darbības, tādējādi novēršot
dublēšanos, saglabājot kritisko masu būtiskākajās
jomās un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu
izmantošanu. Stratēģijā, kas paredz
attīstīt kodolsintēzi kā reālu iespēju
oglekļa dioksīdu neradošai komerciālai enerģijas ražošanai,
ievēro ceļvedi ar noteiktiem starpmērķiem virzībā
uz mērķi saražot konkrētu elektroenerģijas daudzumu
līdz 2050. gadam. Minētās stratēģijas
īstenošanai Savienībā veic ar kodolsintēzi
saistītā darba būtisku pārstrukturēšanu, tostarp
pārvaldes, finansēšanas un pārvaldības jomā, lai
nodrošinātu to, ka pašreizējais uzsvars uz tīru
pētniecību tiek pārvirzīts uz tādu nākotnes
objektu projektēšanu, būvniecību un ekspluatāciju kā ITER,
DEMO un citi. Šajā nolūkā ir vajadzīga cieša
sadarbība starp visu Savienības kodolsintēzes kopienu, Komisiju
un valstu finansēšanas aģentūrām. Lai saglabātu Savienības
zinātību, kas vajadzīga minēto mērķu
sasniegšanai, programma vēl vairāk palielina tās lomu
apmācībā, izveidojot Eiropas nozīmes mācību iestādes,
kuras nodrošina īpašu programmu apguvi. Tādējādi tiek
turpināta Eiropas Pētniecības telpas attīstīšana un
jauno dalībvalstu un asociēto valstu integrācija.
2.
Darbības, kas vajadzīgas programmas mērķu
sasniegšanai
2.1.
Netiešās darbības
(a)
Atbalsts kodolsistēmu drošai
ekspluatācijai (sabiedrības problēmas) Atbalsts
kopīgām pētniecības darbībām attiecībā
uz Savienībā izmantoto reaktorsistēmu (tostarp kodoldegvielas
cikla iekārtu) drošu ekspluatāciju vai, ciktāl tas
vajadzīgs, lai saglabātu plašo zinātību kodoldrošības
jomā Savienībā, to reaktoru veidu drošu ekspluatāciju, kuri
var tikt izmantoti nākotnē, koncentrējoties tikai uz
drošības aspektiem, tostarp visiem kodoldegvielas cikla aspektiem,
piemēram, sadalīšanos un transmutāciju, vienlaikus ievērojot
vispārējo mērķi. (b)
Galīgo radioaktīvo atkritumu
apsaimniekošanas risinājumu izstrādes veicināšana (zinātnes
izcilība, sabiedrības problēmas) Kopīgas
un/vai koordinētas pētniecības darbības, kas vērstas
uz pārējiem lietotās degvielas un ilgdzīvojošo
radioaktīvo atkritumu ģeoloģiskās apglabāšanas pamataspektiem,
attiecīgā gadījumā ar tehnoloģiju un drošības
demonstrējumiem. Minētās darbības veicina Savienības
vienotas nostājas veidošanu attiecībā uz galvenajiem
jautājumiem, kas saistīti ar atkritumu apsaimniekošanu, sākot no
degvielas izmešanas līdz apglabāšanai. Pētniecības
darbības, kas saistītas ar citu tādu radioaktīvo atkritumu
plūsmu pārvaldību, attiecībā uz kurām pašlaik nav
rūpnieciski pārdomātu procesu. (c)
Atbalsts kompetences attīstībai un
ilgtspējai kodolenerģijas jomā Savienības līmenī
(zinātnes izcilība) Kopīgu
apmācības un mobilitātes darbību veicināšana starp
pētniecības centriem un rūpniecības nozari un starp
dažādām dalībvalstīm un asociētām valstīm,
kā arī atbalsts kompetences saglabāšanai vairākās
disciplīnās kodolenerģijas jomā, lai garantētu
atbilstoši kvalificētu pētnieku, inženieru un darbinieku
pieejamību Savienības kodolenerģijas nozarē
ilgtermiņā. (d)
Radiācijaizsardzības
veicināšana (zinātnes izcilība, sabiedrības
problēmas) Kopīgas
un/vai koordinētas pētniecības darbības, jo īpaši saistībā
ar riskiem, ko rada nelielas devas rūpnieciskā, medicīniskā
vai vides iedarbībā, un ar ārkārtas pārvaldību
negadījumos, kas saistīti ar radiāciju, lai nodrošinātu Eiropas
mēroga zinātnisko un tehnoloģisko bāzi stabilai,
atbilstīgai un sociāli pieņemamai aizsardzības
sistēmai. (e)
Virzība uz kodolsintēzes kā
enerģijas avota demonstrējumiem un izpēti, izmantojot
pašreizējās un nākotnes kodolsintēzes iekārtas (vadošā
loma rūpniecībā, sabiedrības problēmu risināšana) Atbalsts
kopīgām pētniecības darbībām, ko veic Eiropas
Kodolsintēzes attīstības nolīguma slēdzējas
puses, lai nodrošinātu ātru ITER īpaši produktīvas darbības uzsākšanu,
tostarp atbilstošu objektu (tostarp JET — kopīgais Eiropas
tors) izmantošanu, integrētu modelēšanu, izmantojot augstas veiktspējas
datorus, kā arī apmācības pasākumus, lai sagatavotu
pētnieku un inženieru nākamo paaudzi. (f)
Pamatu veidošana nākotnes
kodolsintēzes spēkstacijām, attīstot materiālus,
tehnoloģijas un skices projektu (vadošā loma
rūpniecībā, sabiedrības problēmu risināšana) Atbalsts
kopīgām darbībām, ko uzņēmušās Eiropas
Kodolsintēzes attīstības nolīguma slēdzējas
puses, lai izstrādātu un kvalificētu materiālus
spēkstacijas demonstrācijas modelim, kam cita starpā ir
nepieciešams sagatavošanās darbs atbilstošas materiālu
testēšanas iekārtas izveidei, un sarunas par Savienības
dalību atbilstošā starptautiskā satvarā tādas
iekārtas vajadzībām. Atbalsts
kopīgām pētniecības darbībām, kuras
uzņēmušās Eiropas Kodolsintēzes attīstības
nolīguma slēdzējas puses un kurās izvērtē reaktoru
darbības jautājumus un izstrādā un demonstrēs visas
tehnoloģijas, kas ir būtiskas kodolsintēzes spēkstacijas
demonstrācijas modelim. Minētās darbības ietver
spēkstacijas demonstrācijas modeļa pilnīga(-u) skices
projekta(-u) sagatavošanu un izpēti par iespēju izmantot
stellaratorus kā spēkstacijas tehnoloģiju. (g)
Inovācijas un rūpniecības
konkurētspējas veicināšana (vadošā loma
rūpniecībā) Pasākumi, lai īstenotu vai
atbalstītu zināšanu pārvaldību un tehnoloģiju nodošanu
no pētniecības, ko līdzfinansē ar šo programmu, uz
rūpniecības nozari, kas izmanto visus pētniecības
novatoriskos aspektus. Inovācijas veicināšana, cita
starpā nodrošinot piekļuvi zinātniskajām
publikācijām, datubāzi zināšanu pārvaldībai un
izplatīšanai un veicinot ar tehnoloģiju saistītu tēmu
iekļaušanu izglītības programmās. Ilgtermiņā
Euratom programma atbalsta konkurētspējīgas
kodolsintēzes rūpniecības nozares sagatavošanu un
attīstīšanu, jo īpaši īstenojot ceļvedi
tehnoloģijas ieviešanai kodolsintēzes spēkstacijā, aktīvi
iesaistot rūpniecības nozari projektēšanas un
attīstības projektos. (h)
Eiropas nozīmes
kodolpētniecības infrastruktūru pieejamības un izmantošanas
nodrošināšana (zinātnes izcilība) Darbības, lai
atbalstītu galveno pētniecības infrastruktūru izbūvi,
renovāciju, izmantošanu un nepārtrauktu pieejamību Euratom
programmā, kā arī nodrošinātu atbilstošu piekļuvi
minētajām infrastruktūrām un sadarbību starp tām. (i) Eiropas Kodolsintēzes
attīstības nolīgums Juridiskai vienībai,
ko reģistrējušas vai izraudzījušās Eiropas
Kodolsintēzes attīstības nolīguma slēdzējas puses
savu darbību īstenošanai un koordinēšanai, piešķir
dotāciju (programmas līdzfinansējuma darbība). Tāda
dotācija var ietvert no Kopienas piešķirtus
līdzekļus natūrā, piemēram, iespēju
izmantot JET iekārtu zinātnes un tehniskiem mērķiem
saskaņā ar Euratom līguma 10. pantu vai Komisijas
ierēdņu norīkošanu.
2.2.
JRC tiešās darbības
Ar kodolenerģiju saistīto JRC
darbību mērķis ir atbalstīt Padomes
Direktīvu 2009/71/Euratom[27]
un 2011/70/Euratom[28],
kā arī Padomes secinājumu īstenošanu, piešķirot
prioritāti visaugstākajiem kodoldrošības un kodoldrošuma
standartiem Savienībā un starptautiskā mērogā. JRC
jo īpaši mobilizē vajadzīgo potenciālu un
zinātību, lai veicinātu kodoliekārtu drošības
novērtēšanu un uzlabošanu un kodolenerģijas un citu ar
kodolskaldīšanu nesaistītu lietojumu miermīlīgu
izmantošanu, nodrošinātu zinātnisko bāzi attiecīgiem
Savienības tiesību aktiem un vajadzības gadījumā
atbilstoši savai misijai un kompetencei reaģētu uz kodolincidentiem
un kodolavārijām. Tālab JRC veic pētniecību un
novērtēšanu, nodrošina atsauces materiālus un standartus un
piedāvā atbilstošu apmācību un izglītību.
Attiecīgā gadījumā cenšas nodrošināt sinerģiju ar
Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformu
(SNETP) un citām transversālām iniciatīvām. (a) Kodoldrošuma
uzlabošana, tostarp degvielas un reaktoru drošums, atkritumu
pārvaldība un ekspluatācijas pārtraukšana, kā arī
gatavība ārkārtas situācijām JRC veicina
tādu instrumentu un metožu izstrādi, kuri izmantojami, lai sasniegtu
augstus drošības standartus attiecībā uz Eiropai svarīgiem
kodolenerģijas reaktoriem un kodoldegvielas cikliem. Minētie
instrumenti un metodes ietver šādus: (1)
smagu avāriju analīze, modelēšana un
metodoloģija kodoliekārtu darbības drošības pielaižu
novērtēšanai, atbalsts Eiropas vienotas pieejas izstrādei
attiecībā uz progresīvu degvielas ciklu un projektu
novērtēšanu; ekspluatācijas pieredzē gūto atziņu
izpēte un izplatīšana. JRC turpinās nostiprināt “Eiropas
Informācijas centru atgriezeniskās saites sniegšanai par
kodolspēkstaciju ekspluatācijas pieredzi”, kas izveidots, lai
reaģētu uz kodoldrošības problēmām, kas rodas pēc
avārijas Fukusimas atomreaktorā; (2)
zinātnisko neskaidrību mazināšana,
prognozējot radioaktīvo atkritumu uzvedību ilgtermiņā
un radionuklīdu izkliedi vidē, un kodoliekārtu
ekspluatācijas pārtraukšanas pētniecības pamataspekti; (3)
pasākumi, lai uzlabotu Savienības
spēju reaģēt uz kodolavārijām un kodolincidentiem,
turpinot attīstīt brīdināšanas sistēmas un
modeļus radioloģiskajai izkliedei gaisā un mobilizējot
resursus un zinātību kodolavāriju analīzei un
modelēšanai un sniedzot atbilstošu tehnisko atbalstu. (b) Kodoldrošības uzlabošana, tostarp
drošības pasākumi kodolenerģijas jomā, kodolieroču
neizplatīšana, nelikumīgas tirdzniecības apkarošana un ar
kodolmateriāliem saistīta tiesu ekspertīze Vislielāko iespējamo uzmanību
pievērš kodolieroču neizplatīšanas jomai. JRC: (1)
izstrādā uzlabotu metodoloģiju un
atklāšanas/pārbaudes metodes un tehnoloģijas, lai
atbalstītu Kopienas drošības pasākumus un pastiprinātu
starptautiskos drošības pasākumus; (2)
izstrādā un piemēro uzlabotas
metodes un tehnoloģijas, lai novērstu, atklātu kodolincidentus
un ar radioaktīvām vielām saistītus incidentus un
reaģētu uz tiem, ieskaitot atklāšanas tehnoloģijas
kvalificēšanu un ar kodolmateriāliem saistītas tiesu
ekspertīzes metožu un paņēmienu izstrādi cīņai
pret nelikumīgu tirdzniecību, mijiedarbojoties ar vispārējo
(CBRN) ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un
kodolvielu regulējumu; (3)
atbalsta Kodolieroču neizplatīšanas
līguma īstenošanu un ar Savienību saistītās
stratēģijas, veicot analītisku izpēti un uzraugot eksporta
kontroles režīmu tehnisko attīstību, lai atbalstītu
attiecīgos Komisijas un Savienības dienestus. (c)
Kodolenerģētikas
zinātniskās bāzes izcilības palielināšana standartizācijas
vajadzībām JRC turpina
izstrādāt kodoldrošības un kodoldrošuma zinātnisko
bāzi. Uzsvaru liek uz aktinīdu, konstrukcijas materiālu un
kodolmateriālu pamatīpašību pētniecību. Atbalstot
Savienības standartizāciju, JRC nodrošina
mūsdienīgus kodolstandartus, atsauces datus un mērījumus,
tostarp izstrādā un īsteno attiecīgas datubāzes un
novērtēšanas instrumentus. JRC atbalsta medicīnisku
pielietojumu, proti, jaunas vēža terapijas, kuras pamatā ir
apstarošana ar alfa daļiņām, turpmāku
attīstīšanu. (d)
Zināšanu pārvaldības,
izglītības un apmācības veicināšana JRC ņem
vērā jaunās norises pētniecībā un instrumentu
izstrādē, noteikumus drošības un vides jomā. Šajā
nolūkā īsteno progresīvu ieguldījumu plānu
attiecībā uz zinātniskajām infrastruktūrām. Lai saglabātu Savienības vadošo
stāvokli kodoldrošības un kodoldrošuma jomā, JRC
izstrādā zināšanu pārvaldības instrumentus, ar savas
Kodolenerģētikas cilvēkresursu observatorijas starpniecību
uzrauga Savienības norises cilvēkresursu jomā un nodrošina
specializētas apmācības un izglītības programmas,
aptverot arī ekspluatācijas pārtraukšanas aspektus. (e)
Atbalsts Savienības kodoldrošuma un
kodoldrošības politikai un ar to saistīto jauno Savienības
tiesību aktu pieņemšanai JRC uzlabo savu
kompetenci, lai nodrošinātus neatkarīgus zinātniskus un
tehniskus pierādījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu jaunu
Savienības tiesību aktu pieņemšanu kodoldrošības un
kodoldrošuma jomā. JRC kā Euratom
īstenošanas pārstāvis ceturtās paaudzes
starptautiskajā forumā (GIF) turpina koordinēt Kopienas
ieguldījumu GIF. JRC turpinās attīstīt
starptautiskas pētniecības partnerības ar galvenajām
partnervalstīm un starptautiskām organizācijām (SAEA, OECD/NEA),
lai virzītu ES kodoldrošības un kodoldrošuma politiku.
3.
Transversālas darbības Euratom programmā
Lai sasniegtu savus vispārējos
mērķus, Euratom programma atbalsta papildu darbības
(tiešas un netiešas, koordināciju un kopīgas plānošanas
veicināšanu), kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju
kopīgu problēmu risināšanā (piemēram, materiāli,
dzesēšanas tehnoloģija, atsauces kodoldati, modelēšana un
simulācija, tālvadība, atkritumu apsaimniekošana,
radiācijaizsardzība).
4.
Transversālas darbības un mijiedarbība ar
pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”
Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus, nodrošina atbilstošu saikni
un mijiedarbību, piemēram, kopīgus uzaicinājumus iesniegt
piedāvājumus, ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
īpašo programmu. Euratom programma var sniegt ieguldījumu tāda
pieprasījuma virzīta finanšu instrumenta izstrādē
atbilstoši pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, ko paplašina, lai
aptvertu 3. pantā minētos mērķus.
5.
Prioritāšu noteikšana
Lai
nodrošinātu to, ka Euratom programmas netiešās darbības
savstarpēji nostiprina dalībvalstu un privātā sektora
pētniecības centienus, darba programmu prioritātes nosaka,
pamatojoties uz ieguldījumu no valsts iestādēm un
kodolizpētē ieinteresētajām personām, kas
sagrupētas struktūrās vai sistēmās, piemēram,
tehnoloģiju platformām un tehniskajiem forumiem attiecībā
uz kodolsistēmām un kodoldrošību (SNETP), galīgo
atkritumu apsaimniekošanu (IGDTP) un radiācijaizsardzību/zemas
devas risku (MELODI), Eiropas Kodolsintēzes attīstības
nolīguma vai jebkuras atbilstošas kodolenerģijas jautājumos
iesaistīto personu organizācijas vai foruma. Prioritātes
attiecībā uz tiešajām darbībām nosaka, apspriežoties
ar Eiropas Komisijas politikas ģenerāldirektorātiem un JRC
valdi.
6.
Starptautiskā sadarbība ar trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām
Turpina starptautisko sadarbību
kodolpētījumos un inovācijā, pamatojoties uz kopīgiem
mērķiem un savstarpēju uzticēšanos, nolūkā
radīt acīmredzamu un būtisku labumu Savienībai.
Tādējādi sniedzot ieguldījumu 3. pantā noteikto
konkrēto mērķu sasniegšanā, Kopiena cenšas nostiprināt
Savienības zinātnisko un tehnisko zinātību, noslēdzot
starptautiskus sadarbības nolīgumus, un veicināt Savienības
kodolrūpniecības piekļuvi jaunietekmes tirgiem. Starptautisko sadarbību veicina,
izveidojot daudzpusējas struktūras (piemēram, IAEA, OECD,
ITER, GIF), īstenojot pašreizējo sadarbību un
nodibinot jaunu divpusējo sadarbību ar valstīm, kurām ir
spēcīga pētniecības un izstrādes, un
rūpnieciskā bāze, kā arī pētnieciskās
iekārtas, kas tiek ekspluatētas, projektētas vai
būvētas. II PIELIKUMS — REZULTATĪVIE
RĀDĪTĀJI Šajā pielikumā attiecībā
uz katru Euratom programmas konkrēto mērķi ir noteikts
ierobežots rezultatīvo rādītāju skaits rezultātu un
ietekmes novērtēšanai. 1.
Rādītāji attiecībā
uz netiešajām darbībām (a)
Atbalsts kodolsistēmu drošai
ekspluatācijai –
To finansēto projektu procentuālā
daļa (kopīgs pētniecības un/vai koordinētas
darbības), kuri varētu acīmredzami uzlabot kodoldrošības
praksi Eiropā. (b)
Galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanas
risinājumu izstrādes veicināšana –
Tādu lietotās kodoldegvielas un/vai
augstas aktivitātes atkritumu ģeoloģisko repozitoriju skaits,
kurus plānots izveidot Eiropā un attiecībā uz kuriem
Kopiena ir atbalstījusi drošības plāna sagatavošanu un
iespējamo pirmsbūvniecības posmu. (c)
Atbalsts kompetences attīstībai un
ilgtspējai kodolenerģijas jomā Savienības līmenī –
Apmācība ar pētniecības
starpniecību — ar Euratom kodolskaldīšanas projektiem
atbalstīto PhD studentu un pēcdoktorantūras pētnieku
skaits. –
Stipendiātu un praktikantu skaits Euratom
kodolsintēzes programmā. (d)
Radiācijaizsardzības veicināšana –
To finansēto projektu procentuālā
daļa, kuriem varētu būt acīmredzama ietekme uz
radiācijaizsardzības reglamentācijas praksi. (e)
Virzība uz kodolsintēzes kā
enerģijas avota demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un
nākotnes kodolsintēzes iekārtas. –
Publikāciju skaits īpaši ietekmīgos
žurnālos. (f)
Pamatu veidošana nākotnes kodolsintēzes
spēkstacijām, attīstot materiālus, tehnoloģijas un
skices projektu –
To 2014.–2018. gadam noteikto
Kodolsintēzes ceļveža starpmērķu skaits, kurus sasniegusi Euratom
programma. (g)
Inovācijas un rūpniecības
konkurētspējas veicināšana –
No kodolsintēzes pētniecības
uzņēmumiem atdalījušos jauno uzņēmumu skaits Euratom
programmā. –
Eiropas kodolsintēzes laboratoriju sagatavoto
patenta pieteikumu skaits. (h)
Eiropas nozīmes kodolpētniecības
infrastruktūru pieejamības un izmantošanas nodrošināšana –
Kopienas līmenī atbalstīto
pētniecības infrastruktūru skaits un to pētnieku skaits,
kuri izmanto pētniecības infrastruktūras ar mobilitātes un
piekļuves atbalstu. 2.
Rādītāji attiecībā
uz tiešajām darbībām (a)
Ietekmes rādītājs
attiecībā uz JRC politikas atbalstu –
Tādu gadījumu skaits, kad ir jūtama
būtiska ietekme uz Savienības politikas virzieniem, kura izriet no JRC
sniegtā tehniskā un zinātniskā politikas atbalsta. (b)
JRC
zinātniskās produktivitātes rādītājs –
Zinātniski recenzētu publikāciju
skaits Rādītājus, kas minēti a)
un b) apakšpunktā, var atspoguļot saskaņā ar
šādiem Kopienas tiešo darbību mērķiem: ·
uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru
drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu,
kā arī gatavību ārkārtas situācijām; ·
uzlabot kodoldrošību, tostarp drošības
pasākumus kodolenerģijas jomā, kodolieroču
neizplatīšanu, nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu un ar
kodolmateriāliem saistītu tiesu ekspertīzi; ·
palielināt kodolenerģētikas zinātniskās
bāzes izcilību standartizācijas vajadzībām; ·
veicināt zināšanu pārvaldību,
izglītību un apmācību; ·
atbalstīt Savienības kodoldrošuma un
drošības politiku un ar to saistītos jaunveidojamos Savienības
tiesību aktus. TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgā
politikas joma ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība 1.4. Mērķi
1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums 1.6. Ilgums
un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētās
pārvaldības metodes 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības
un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas 3.2. Paredzamā
ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
Padomes
Regula par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un
mācību programmu (2014.–2018. gadam), kas papildina
pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”
1.2.
Attiecīgā politikas joma ABM/ABB
struktūrā[29]
- 08 Pētniecība un inovācija - 10 Kopīgais pētniecības centrs
1.3.
- 10 Kopīgais pētniecības centrs Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
ý Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[30]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
Euratom programma nostiprina
pētniecības un inovācijas sistēmu kodolenerģijas
jomā un koordinē dalībvalstu pētniecības
darbības, tādējādi novēršot dublēšanos,
saglabājot kritisko masu būtiskākajās jomās un
nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu. Euratom
programmas tehniskie mērķi ir uzlabot kodoldrošumu, kodoldrošību
un radiācijaizsardzību un veicināt enerģētikas
sistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju
ilgtermiņā. Šie mērķi ir saistīti ar
stratēģiju “Eiropa 2020” un “Enerģētika 2020”
mērķiem. Programma veicinās pamatiniciatīvas
“Inovāciju savienība” īstenošanu, atbalstot ar politiku
saistītu pētniecību, pētniecību
pirmskomercializācijas posmā un transversālu
kodolpētniecību un veicinot zināšanu tehnoloģiju nodošanas
procesu starp akadēmiskajām aprindām, rūpniecības
nozari un valsts iestādēm. Liekot īpašu uzsvaru uz
mācībām visās programmas darbībās, veicinot
konkurētspēju pašreizējā kodolrūpniecībā un
jo īpaši radot jaunu augsto tehnoloģiju rūpniecības nozari
kodolsintēzes enerģijas jomā, Euratom programma
veicinās izaugsmi un jaunu darbavietu izveidi dažādās
disciplīnās. Attiecībā uz stratēģiju
“Enerģētika 2020” Euratom programma
pievērsīsies kodoldrošības un kodoldrošuma jautājumiem un
saglabās Savienības ilgtermiņa tehnoloģiju
konkurētspēju.
1.4.2.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības attiecībā uz netiešajām
darbībām
1. konkrētais
mērķis — atbalstīt kodolsistēmu drošu
ekspluatāciju; 2. konkrētais
mērķis — veicināt galīgo kodolatkritumu
apsaimniekošanas risinājumu izstrādi; 3. konkrētais
mērķis — atbalstīt kompetences attīstību un
ilgtspēju kodolenerģijas jomā Savienības līmenī; 4. konkrētais
mērķis — sekmēt radiācijaizsardzību; 5. konkrētais
mērķis — virzīties uz kodolsintēzes kā
enerģijas avota demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un
nākotnes kodolsintēzes iekārtas; 6. konkrētais
mērķis — veidot pamatus nākotnes kodolsintēzes
spēkstacijām, attīstot materiālus, tehnoloģijas un
skices projektu; 7. konkrētais
mērķis — veicināt inovāciju un rūpniecības
konkurētspēju; 8. konkrētais
mērķis — nodrošināt Eiropas nozīmes
kodolpētniecības infrastruktūru pieejamību un izmantošanu. Attiecīgā ABM/ABB darbība:
08 Pētniecība un inovācija
1.4.3.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības attiecībā uz JRC
tiešajām darbībām
1. konkrētais
mērķis — uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru
drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas
pārtraukšanu, kā arī gatavību ārkārtas
situācijām; 2. konkrētais
mērķis — uzlabot kodoldrošumu, tostarp drošības
pasākumi kodolenerģijas jomā, kodolieroču
neizplatīšana, nelikumīgas tirdzniecības apkarošana un ar
kodolmateriāliem saistīta tiesu ekspertīze; 3. konkrētais
mērķis — palielināt zinātniskās bāzes
izcilību standartizācijas vajadzībām; 4. konkrētais
mērķis — veicināt zināšanu pārvaldību,
izglītību un apmācību; 5. konkrētais
mērķis — atbalstīt Savienības kodoldrošuma un
kodoldrošības politiku un ar to saistītu jaunu Savienības
tiesību aktu pieņemšanu. Attiecīgā
ABM/ABB darbība: 10 Kopīgais pētniecības centrs
1.4.4.
Paredzamie rezultāti un ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. 1) Paredzamā Euratom
programmas ietekme — Kopienas pievienotā vērtība, jo
uzlabosies esošo un nākotnes kodolspēkstaciju droša
ekspluatācija, tiks veikti turpmāki būtiski pasākumi
virzībā uz augstas aktivitātes un ilgdzīvojošo
radioaktīvo atkritumu ģeoloģiskās apglabāšanas drošu
īstenošanu, un tiks nodrošināts stabilāks regulējums
attiecībā uz rūpniecisko un medicīnisko praksi, kas ietver
jonizējošā starojuma izmantošanu. 2) Euratom
programma palielinās kodoldrošību, veicot pētniecību par
kodoldrošības pasākumiem un īstenojot uzlabotas pārbaudes
un atklāšanas tehnoloģijas attiecībā gan uz
kodolmateriāliem, gan kodoldegvielas ciklu. 3) Euratom
programma veicinās prasmju un zināšanu
attīstīšanu un saglabāšanu Savienībā
kodolenerģētikas jomā, īstenojot pētniecības,
apmācības un mobilitātes pasākumus un uzlabojot
pētniecības iekārtu pieejamību un izmantošanu. 4)
Atbalstot kodolsintēzes pētniecību, Euratom programma
nodrošinās ātru ITER ekspluatācijas uzsākšanu,
izstrādās un kvalificēs materiālus spēkstacijas
demonstrācijas modelim un attīstīs un demonstrēs
attiecīgās tehnoloģijas spēkstacijas demonstrācijas
modelim. Programmas darbības ietvers spēkstacijas demonstrācijas
modeļa pilnīga(-u) skices projekta(-u) sagatavošanu un izpēti
attiecībā uz iespēju izmantot stellaratorus kā
spēkstacijas tehnoloģiju.
1.4.5.
Rezultātu un ietekmes rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus. Turpmākajā
iedaļā ir norādīti vairāki
pamatrādītāji rezultātu un ietekmes novērtēšanai
attiecībā uz Euratom programmas konkrētajiem
mērķiem. Rādītāji attiecībā uz netiešajām
darbībām 1) Atbalsts kodolsistēmu drošai ekspluatācijai Rādītājs —
to finansēto projektu (kopīgie pētījumi un/vai
koordinētas darbības) procentuālā daļa, kuri
varētu acīmredzami uzlabot kodoldrošības praksi Eiropā. Pašlaik —
90 % (2011. gads); mērķis — 100 %
(2018. gads). 2) Galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanas risinājumu
izstrādes veicināšana Rādītājs —
tādu lietotās kodoldegvielas un/vai augstas aktivitātes
atkritumu ģeoloģisko repozitoriju skaits, kurus plānots izveidot
Eiropā un attiecībā uz kuriem Savienība ir atbalstījusi
drošības plāna sagatavošanu un iespējamo
pirmsbūvniecības posmu. Pašlaik —
0 (2011. gads); mērķis — 3 (2018. gads) 3) Atbalsts kompetences attīstībai un ilgtspējai
kodolenerģijas jomā Savienības līmenī Rādītājs —
apmācība ar pētniecības starpniecību — Euratom
kodolskaldīšanas projektos iesaistīto PhD studentu un
pēcdoktorantūras pētnieku skaits. Pašlaik —
apm. 200 (kopā par 2007.–2011. gadu); mērķis — 300
(kopā par 2014.–2018. gadu) Rādītājs —
stipendiātu un praktikantu skaits Euratom kodolsintēzes
programmā. Pašlaik —
vidēji 27 gadā (2011. gads); mērķis — 40 gadā
(2018. gads) 4) Radiācijaizsardzības veicināšana Rādītājs —
to finansēto projektu procentuālā daļa, kuriem varētu
būt acīmredzama ietekme uz radiācijaizsardzības
reglamentācijas praksi. Pašlaik —
90 % (2011. gads); mērķis — 100 %
(2018. gads). 5) Virzība uz kodolsintēzes kā enerģijas avota
demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un nākotnes
kodolsintēzes iekārtas Rādītājs —
publikāciju skaits īpaši ietekmīgos žurnālos. Pašlaik —
apm. 800 (2010. gads); mērķis — saglabāt
pašreizējo līmeni (2018. gads). Rādītāja apraksts: datu avots — datubāze Scopus. Lūgums ņemt vērā, ka līdz ar
uzsvara novirzīšanu Euratom kodolsintēzes programmā no
pētniecības uz tehnoloģiju attīstīšanu šis
rādītājs nākotnē var būt zemāks.
Rādītājs attiecas uz rakstiem, kuros vismaz viens no
līdzautoriem ir pārstāvis no Eiropas kodolsintēzes
laboratorijas, kura piedalās Euratom programmā. To
aprēķina, pamatojoties uz šādiem pieciem starptautiskiem
zinātniski recenzētiem žurnāliem: Nuclear Fusion, Plasma
Physics and Controlled Fusion, Fusion Engineering and Design, Fusion Science
and Technology, Journal of Fusion Energy. 6) Pamatu veidošana nākotnes kodolsintēzes
spēkstacijām, attīstot materiālus, tehnoloģijas un
skices projektu Rādītājs —
to 2014.–2018. gadam noteikto Kodolsintēzes ceļveža
starpmērķu skaits, kurus sasniegusi Euratom programma. Pašlaik —
jauns rādītājs, 0 % Mērķis —
90 %, ieskaitot Ziņojumu par kodolsintēzes spēkstaciju
skices projektu izstrādes pasākumiem (2018. gads). Rādītāja apraksts: jauns rādītājs, kas
tiks pamatots ar kodolsintēzes programmas ceļvedi, kurš
jāpieņem līdz 2014. gadam. 7) Inovācijas un industriālās konkurētspējas
veicināšana Rādītājs —
no kodolsintēzes pētniecības uzņēmumiem
atdalījušos jauno uzņēmumu skaits Euratom programmā.
Pašlaik —
33 % līgumu, kā rezultātā izveidojušies jauni
uzņēmumi (2011. gads); mērķis — 50%
(2018. gads) Rādītāja apraksts: jauni produkti vai pakalpojumi, ko
izstrādājuši kodolsintēzes pētniecībā
iesaistīti uzņēmumi. Rādītājs —
Eiropas kodolsintēzes laboratoriju sagatavoto patenta pieteikumu skaits. Pašlaik —
2–3 jauni patenti gadā (2011. gads); mērķis —
vidēji 4–5 jauni patenti gadā (2018. gads). 8) Eiropas nozīmes infrastruktūru pieejamības un
izmantošanas nodrošināšana Rādītājs —
Kopienas līmenī atbalstīto pētniecības infrastruktūru
skaits un to pētnieku skaits, kuri izmanto pētniecības
mobilitātes ar mobilitātes un piekļuves atbalstu. Pašlaik —
apm. 800 (2008. gads); mērķis — 1200 (2018. gads); Rādītāja apraksts: mobilitātes shēma
atbilstoši kodolsintēzes programmai atbalsta Eiropas zinātnieku
īstermiņa vizītes uz tādām kodolsintēzes
iekārtām kā, piemēram, JET. Rādītāji attiecībā uz tiešajām
darbībām 1) Ietekmes rādītājs attiecībā uz JRC
politikas atbalstu Tādu
gadījumu skaits, kad ir jūtama būtiska ietekme uz Savienības
politikas virzieniem, kura izriet no JRC sniegtā tehniskā un
zinātniskā politikas atbalsta. Pašlaik —
39 (2010. gads); mērķis — 45 (2018. gads) 2) JRC zinātniskās produktivitātes
rādītājs Zinātniski
recenzētu publikāciju skaits Pašlaik —
190 (2010. gads); mērķis — 210 (2018) Rādītājus,
kas minēti 1) un 2) punktā, var atspoguļot
saskaņā ar šādiem Kopienas tiešo darbību mērķiem:
-
uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu
pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu, kā arī
gatavību ārkārtas situācijām; -
uzlabot kodoldrošību, tostarp drošības pasākumus
kodolenerģijas jomā, kodolieroču neizplatīšanu,
nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu un ar kodolmateriāliem
saistītu tiesu ekspertīzi; -
palielināt kodolenerģētikas zinātniskās bāzes
izcilību standartizācijas vajadzībām; -
veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un
apmācību; -
atbalstīt Savienības kodoldrošuma un drošības politiku un ar to
saistītos jaunveidojamos Savienības tiesību aktus.
1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Vajadzības, kas jāizpilda
īstermiņā vai ilgtermiņā
Zemestrīce
Japānā, kas notika 2011. gada martā, un vēlākie
notikumi Fukusimas Daiichi kodolspēkstacijā ir stingrs
atgādinājums, ka, kaut arī kodolskaldīšana ir uzticams zema
oglekļa satura pamatslodzes elektroenerģijas avots, ir nepieciešami
pastāvīgi centieni attiecībā uz drošību un
sagatavotību avārijas situācijām. Galvenie veicamie
uzdevumi attiecībā uz pašreizējo kodoltehnoloģiju, lai tā
vēl vairāk veicinātu Eiropas enerģētikas sistēmu
konkurētspēju, piegādes drošību un dekarbonizāciju, ir
uzturēt nepārtraukti augstu drošības līmeni,
izstrādāt risinājumus galīgo atkritumu apsaimniekošanai un
saglabāt ar kodolenerģijas jomu saistītās prasmes.
Vienlīdz svarīga ir vajadzība nodrošināt stabilu
radiācijaizsardzības sistēmu Savienības līmenī,
ņemot vērā radiācijas pielietojumu priekšrocības
medicīnā un rūpniecībā. Ņemot vērā
pieaugošās bažas par kodolieroču neizplatīšanas risku un
kodolterorisma draudus, ir arī nepieciešams izstrādāt
atbilstošus drošības pasākumus kodoldrošības garantēšanai
Eiropā un pasaulē.
1.5.2.
Savienības iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Vajadzība pēc
Kopienas intervences, lai atrisinātu problēmas, kas saistītas ar
kodoldrošību un prasmju līmeņa krišanos kodolenerģijas
jomā Eiropā, ir acīmredzama. Arī tirgi nespēs tikt
galā ar lielo risku un ilgtermiņa pētniecības un
izstrādes programmu kodolsintēzes jomā. Arvien
pārliecinošāki sāk kļūt pierādījumi, ka
dalībvalstis vienas pašas nespēs nodrošināt vajadzīgo
valsts intervenci. To ieguldījums pētniecībā un
inovācijā ir salīdzinoši zems un sadrumstalots. Maz ticams, ka
dalībvalstis pašas spēs atrisināt problēmas, ko rada
starpvalstu sadarbības trūkums. Euratom ir izdevīgā
situācijā, lai nodrošinātu pievienoto vērtību,
izmantojot sinerģijas starp dalībvalstu un privātā sektora
pētniecības centieniem un starp zinātnes disciplīnām
un tehnoloģiju nozarēm. Kopienas līmeņa intervence var
nostiprināt pētniecības un inovācijas sistēmu kodoltehnoloģiju
jomā un koordinēt dalībvalstu pētniecības
darbības, tādējādi novēršot dublēšanos,
saglabājot kritisko masu būtiskākajās jomās un
nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu. Euratom
programma arī pamatojas uz augsta riska un ilgtermiņa
pētniecības un izstrādes programmu kodolenerģijas
jomā, tādējādi sadalot risku un nodrošinot plašu
darbības jomu un apjomradītus ietaupījumus, ko citādi
nevarētu sasniegt. Kopīgā pētniecības centra (JRC)
tiešās darbības nodrošina pievienoto vērtību, jo tām
ir unikāla Eiropas dimensija. Ieguvumi ir vairāki, sākot no
reaģēšanas uz Komisijas vajadzību pēc iekšējas
piekļuves zinātniskiem pierādījumiem neatkarīgi no
valstu un privātām interesēm līdz pat tiešiem ieguvumiem
Savienības pilsoņiem, ko nodrošina ieguldījums politikā,
kuras rezultātā tiek uzlaboti ekonomiskie, vides un sociālie
apstākļi.
1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas
Euratom programma ir balstīta uz
pieredzi, kas uzkrāta līdzšinējās Euratom
pamatprogrammās. Vairāku desmitgažu laikā Euratom
programmas: –
ir bijušas veiksmīgas, iesaistot Eiropas
labākos pētniekus un institūtus kodolenerģijas jomā; –
ir sniegušas nozīmīgu ieguldījumu
Eiropas zināšanu bāzē kodolenerģijas jomā un
būtiski ietekmējušas tīklu veidošanu un sadarbību, izraisot
būtisku pārstrukturizācijas ietekmi Eiropas
kodolpētniecībā. Papildus
panākumiem ir gūtas arī svarīgas pagātnes
atziņas, kas jāņem vērā: –
pētniecības, inovācijas un
izglītības jautājumi ir jārisina koordinētāk; –
pētniecības rezultātus var
labāk izplatīt un lietderīgāk izmantot jaunos produktos,
procesos un pakalpojumos; –
intervences motivācijai jābūt
mērķtiecīgākai, konkrētākai,
detalizētākai un pārredzamākai; –
ir jānostiprina uzraudzība un
izvērtēšana. Nesenajos
novērtējuma ziņojumos sniegtajos ieteikumos par tiešajām
darbībām ir norādīts, ka JRC var: –
veicināt ciešāku integrāciju zināšanu
ražošanā Savienībā; –
jaunās JRC programmas ietvaros ieviest
ietekmes analīzi un izmaksu un ieguvumu izpēti attiecībā uz
konkrētu darbu; –
uzlabot sadarbību ar rūpniecības
nozari, lai nostiprinātu ietekmi par labu Eiropas ekonomikas
konkurētspējai.
1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Euratom programma (2014.–2018. gadam) sniedz ieguldījumu to
mērķu sasniegšanā, kas izklāstīti
pētniecības un inovācijas pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gadam) Attiecīgi tiks radīta
atbilstoša saikne un mijiedarbība starp Euratom programmu un
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, īstenojot transversālas
darbības.
1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme
ý Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
ý Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2014. gada
1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim –
ý Finansiālā ietekme: no 2014. līdz 2026. gadam ¨ Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva –
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no YYYY.
līdz YYYY. gadam, –
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[31]
ý Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība ý Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot: –
ý izpildaģentūrām –
ý Kopienu izveidotām struktūrām[32] –
ý valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus –
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē ý Dalīta pārvaldība kopā ar
dalībvalstīm (kad vien piemērojams) ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Komisija ir iecerējusi izmantot dažādus pārvaldības
veidus, lai īstenotu šo darbību, pamatojoties uz
pārvaldības veidiem, ko izmanto atbilstoši pašreizējiem finanšu
plāniem. Pārvaldība
tiks īstenota ar Komisijas dienestu starpniecību un dažu esošo
Komisijas izpildaģentūru starpniecību, līdzsvarotā
veidā atjaunojot un pagarinot to mandātus. Paredzams,
ka ārpakalpojumu piesaistīšana Euratom
programmas turpmākām darbībām, jo īpaši izmantojot
esošās aģentūras, turpināsies, kamēr vien tā
būs saderīga ar galveno politikas kompetenču saglabāšanu
Komisijas dienestos. Ārpakalpojumu
izmantošanas līdzekļi, kas tiks saglabāti šo darbību
īstenošanai, tiks atlasīti, pamatojoties uz to pierādīto
efektivitāti un lietderību. Tajā pašā laikā Komisijas izpildaģentūrām
atvēlētajam personālam būs jāpalielinās
proporcionāli tai budžeta daļai,
kas atbilst ārpakalpojumu darbībām,
ņemot vērā Komisijas apņemšanos
attiecībā uz personāla nodrošināšanu (Budžets Eiropai 2020, COM (2011) 500).
2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
Vienkāršošana Euratom programmai jāpiesaista
visizcilākie zinātnieki un visnovatoriskākie Eiropas
uzņēmumi. To ir iespējams sasniegt, tikai izmantojot programmu,
kas rada pēc iespējas mazāku administratīvo slogu
dalībniekiem, un paredzot atbilstošus finansēšanas noteikumus. Euratom
programmas vienkāršošana ir daļa no plašāka vienkāršošanas
procesa, kas ierosināts attiecībā uz pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”. Tāpēc tāpat kā
attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”
vienkāršošana Euratom programmā tiks vērsta uz trim
pamatmērķiem, proti, mazināt administratīvās izmaksas
dalībniekiem, paātrināt priekšlikumu un dotāciju
pārvaldības procesus un samazināt finanšu kļūdu
koeficientu. Vienkāršošana
Euratom programmā tiks sasniegta vairākos virzienos. 1) Strukturāla vienkāršošana Pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” noteikumi tiks izmantoti arī Euratom
programmai. 2) Būtiska finansēšanas
noteikumu vienkāršošana atvieglos priekšlikumu sagatavošanu un
projektu pārvaldību. Tajā pašā laikā tā
samazinās finanšu kļūdu skaitu. Tiek ierosināta šāda
pieeja: galvenais
dotāciju finansēšanas modelis: –
faktisko tiešo izmaksu vienkāršota
atlīdzināšana, plašāk atzīstot atbalsta
saņēmēju ierasto grāmatvedības praksi, arī
attiecībā uz konkrētu nodokļu un maksas atbilstību; –
iespēja izmantot personāla vienību
izmaksas (vidējās personāla izmaksas) tiem atbalsta
saņēmējiem, kuriem šī ir ierastā to uzskaites metode,
un MVU īpašniekiem, kuri nesaņem algu; –
laika reģistrācijas vienkāršošana,
paredzot skaidru un vienkāršu nosacījumu minimuma kopumu, un jo
īpaši laika reģistrācijas pienākumu atcelšana darbiniekiem,
kas strādā vienīgi Savienības projektam; –
viena atsevišķa atlīdzības likme
visiem darbiniekiem to trīs dažādu likmju vietā, kuras
piemēro atkarībā no dalībnieka veida; –
viena vienota nemainīga likme, kas sedz
netiešās izmaksas, to četru metožu vietā, kuras parasti izmanto
netiešo izmaksu aprēķināšanai; –
uz rezultātiem balstīts finansējums
ar vienreizējiem maksājumiem par projektiem kopumā
īpašās jomās, ko drīz paredzēts piemērot. 3) Pārskatīta kontroles stratēģija, kas aprakstīta 2.2.2. iedaļā un kas ļauj
sasniegt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli,
vēl vairāk mazinās administratīvo slogu atbalsta
saņēmējiem. Papildus
vienkāršākajiem noteikumiem un kontrolei tiks racionalizētas
visas projektu īstenošanai paredzētās procedūras
un procesi. Šāda racionalizācijas ietvers sīki
izstrādātus noteikumus par priekšlikumu saturu un struktūru,
procesus priekšlikumu pārvēršanai projektos, prasības
attiecībā uz ziņošanu un uzraudzību, kā arī
saistītos vadlīniju dokumentus un atbalsta pakalpojumus. Būtisku
ieguldījumu dalības administratīvo izmaksu mazināšanā
sniegs vienota lietotājdraudzīga IT platforma, kuras pamatā
būs Savienības 7. pamatprogrammas pētniecībai un
tehnoloģiju attīstībai (2007.–2013. gads) dalībnieku
portāls.
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
Tiks
izstrādāta jauna sistēma Euratom programmas netiešo
darbību izvērtēšanai un uzraudzībai. Tā būs
balstīta uz visaptverošu, atbilstoši saplānotu un saskaņotu
stratēģiju, īpašu uzsvaru liekot uz caurlaidspēju,
ieguvumu, rezultātiem un ietekmi. To papildinās atbilstošs datu
arhīvs, eksperti, īpašs pētniecības pasākums un
ciešāka sadarbība ar dalībvalstīm un asociētajām
valstīm, un tās vērtība tiks radīta, īstenojot
atbilstīgas izplatīšanas un ziņošanas darbības.
Attiecībā uz tiešajām darbībām JRC tupinās
uzlabot savu uzraudzību, vēl vairāk pielāgojot savus
rādītājus, pēc kuriem novērtē rezultātus un
ietekmi.
2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
Par
galveno rādītāju likumības un pareizības jomā
attiecībā uz pētniecības jomu tika pieņemta 2 %
kļūdas robeža. Tomēr tas ir izraisījis vairākas
neparedzētas vai nevēlamas blakusparādības. Atbalsta
saņēmēji un arī likumdevēja iestāde īpaši
smagi izjūt to, ka kontroles slogs ir kļuvis pārāk liels.
Tas, savukārt, var mazināt Savienības pētniecības
programmu, tostarp Euratom programmas, pievilcīgumu un
tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt Savienības
pētniecību un inovāciju. Kā
secināts Eiropadomes 2011. gada 4. februāra
sanāksmē, “Ir ļoti svarīgi vienkāršot ES
instrumentus, kas paredzēti pētniecības, attīstības un
inovācijas stiprināšanai, lai tos varētu pilnīgāk
izmantot vislabākie zinātnieki un visnovatoriskākie
uzņēmumi, tostarp attiecīgām iestādēm vienojoties
par jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli, kā arī
starp riska uzņemšanos un izvairīšanos no riska.” (Sk. EUCO 2/1/11 REV1,
Brisele, 2011. gada 8. marts). Eiropas
Parlaments savā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā (P7_TA(2010)0401) par pētniecības
pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu nepārprotami atbalsta
augstāku kļūdas riska robežu attiecībā uz
finansējumu pētniecībai un “pauž bažas par to, ka
pašreizējā FP7 pārvaldības
sistēma un prakse pārāk vērsta uz kontroli,
tādējādi nelietderīgi izmantojot resursus, samazinot
dalībnieku skaitu un pētniecības iespēju pievilcību;
ar bažām atzīmē, ka pašreizējā pārvaldības
sistēma, kas paredz “nulles riska pielaidi”, šķiet, izvairās no
riska faktoriem, nevis pārvalda tos.” Straujais
revīziju skaita pieaugums un vēlākā rezultātu
ekstrapolācija ir arī izraisījuši ļoti liela
sūdzību skaita saņemšanu no pētnieku aprindām (piemēram,
iniciatīvas “Uzticies pētniekiem”[33],
no kuras līdz šim saņemti vairāk nekā 13 800 parakstu). Tāpēc
starp ieinteresētajām personām un iestādēm pastāv
vienprātība par to, ka pašreizējā pieeja ir
jāpārskata. Ir arī citi mērķi un intereses, jo
īpaši pētniecības politikas, starptautiskās
konkurētspējas un zinātniskās izcilības sasniegumi,
kas ir jāņem vērā. Tajā pašā laikā ir
acīmredzami nepieciešams efektīvi un lietderīgi
pārvaldīt budžetu un novērst krāpšanu un resursu
izšķērdēšanu. Šīs problēmas ir kopīgas
pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un Euratom programmai. Komisijas
galīgais mērķis joprojām ir panākt, lai atlikušais
kļūdas koeficients ir mazāks nekā 2 % no kopējiem
izdevumiem visā programmas darbības laikā, un tāpēc
tā ir ieviesusi vairākus vienkāršošanas pasākumus.
Tomēr ir jāapsver citi mērķi, piemēram,
Savienības pētniecības politikas pievilcīgums un
panākumi, starptautiskā konkurence, zinātnes izcilība un jo
īpaši kontroles pasākumu izmaksas (2.2.2. punkts). Līdzsvarojot
šos elementus, tiek ierosināts, lai ģenerāldirektorāti, kam
uzticēta pētniecības un inovācijas budžeta izpilde, izveido
tādu iekšējās kontroles sistēmu, kura radīs pamatotu
pārliecību par to, ka kļūdas risks katru gadu visā
daudzgadu izdevumu periodā ir 2–5 % robežās; galīgais mērķis
ir panākt kļūdu līmeni, kas būtu tuvu 2 %
daudzgadu programmu noslēgumā, kad būs ņemta vērā
visu revīziju, korekciju un atgūšanas pasākumu
finansiālā ietekme.
2.2.1.
Iekšējās kontroles sistēma
Iekšējā
kontroles sistēma attiecībā uz dotācijām ir
balstīta uz šādiem elementiem: –
Komisijas Iekšējās drošības
standartu īstenošana; –
procedūras vislabāko projektu atlasei un
to pārvēršanai juridiskos instrumentos; –
projektu un līgumu pārvaldība
visā ikviena projekta darbības termiņā; –
priekšpārbaudes attiecībā uz
pilnīgi visām prasībām, tostarp revīzijas
sertifikātu saņemšana un izmaksu metodoloģiju
priekšsertificēšana; –
pēcrevīzijas attiecībā uz
prasību izlasi un –
projektu rezultātu zinātniska
izvērtēšana. Attiecībā
uz tiešajām darbībām finanšu ķēdes ietver ar
priekšpārbaudes, ko veic attiecībā uz iepirkumu, un
pēckontroles pasākumus. Katru gadu tiek novērtēts risks, un
regulāri tiek uzraudzīta darbu izpildes norise un resursu
izlietojums, pamatojoties uz noteiktiem mērķiem un
rādītājiem.
2.2.2.
Kontroles izmaksas un ieguvumi
Aplēstās
izmaksas, kas saistībā ar iekšējo kontroles sistēmu
radīsies Komisijas ģenerāldirektorātiem, kuriem
uzticēta pētniecības un inovācijas budžeta izpilde
(ieskaitot Euratom), ir EUR 267 miljoni gadā
(pamatojoties uz 2009. gadā noteikto pieļaujamo kļūdas
risku). Tās ir arī radījušas ievērojamu slogu atbalsta
saņēmējiem un Komisijas dienestiem. Atbalsta
saņēmēji un arī likumdevēja iestāde īpaši
smagi izjūt to, ka kontroles slogs ir kļuvis pārāk liels.
Tas, savukārt, var mazināt Savienības pētniecības programmas
pievilcīgumu un tādējādi nelabvēlīgi
ietekmēt Savienības pētniecību un inovāciju. No
Komisijas dienestu kopējām kontroles izmaksām (neskaitot
atbalsta saņēmēja izmaksas) 43 % sedz projekta
pārvaldības posmā, 18 % — atlasot priekšlikumus, un
16 % — pārrunājot līgumu slēgšanu (16 %).
Pēcrevīzijām un no tām izrietošajai īstenošanai tika
izmantoti 23 % (EUR 61 miljons) no kopējām
izmaksām. Tomēr
šie ievērojamie kontroles centieni nav spējuši pilnībā
sasniegt izvirzīto mērķi. Ņemot vērā visas
atgūtās summas un korekcijas, kas ir vai tiks veiktas, aplēstais
“atlikušais” kļūdas koeficients 6. pamatprogrammai joprojām
ir vairāk nekā 2 %. Pēc Pētniecības un
inovācijas ģenerāldirektorāta veiktajām
revīzijām pētniecības un tehnoloģiju
attīstības jomā pašreizējais 7. pamatprogrammas
kļūdas koeficients ir apmēram 5 %, un, lai gan tas tiks
samazināts revīziju ietekmes dēļ un zināmā
mērā ir subjektīvs, jo ir koncentrēts uz iepriekš nerevidētiem
atbalsta saņēmējiem, maz ticams, ka tiks sasniegts 2 %
“atlikušais” kļūdas koeficients. Eiropas Revīzijas palātas
noteiktais kļūdas koeficients ir tādās pašās
robežās. 2.2.3. Paredzamais neatbilstības
riska līmenis Atskaites
punkts ir pašreizējā situācija, pamatojoties uz līdz šim 7. pamatprogrammā
veiktajām revīzijām. Provizoriskais reprezentatīvais
kļūdas koeficients ir gandrīz 5 % (attiecībā uz
Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātu).
Lielākā daļa konstatēto kļūdu rodas tāpēc,
ka pašreizējā pētniecības finansēšanas sistēma ir
balstīta uz dalībnieka deklarēto pētniecības projekta
faktisko izmaksu atlīdzināšanu. Tas ievērojami sarežģī
attiecināmo izmaksu novērtēšanu. Kļūdas
koeficientu analīze Pētniecības un inovācijas
ģenerāldirektorāta līdz šim veiktajās
7. pamatprogrammas revīzijās liecina, ka -
apmēram 27 % skaita ziņā un 35 % summas ziņā
ir saistīti ar kļūdām personāla izmaksu
norādīšanā. Identificētās problēmas, kas
atkārtojas, ir vidējo vai budžetā iekļauto izmaksu (nevis
faktisko izmaksu) norādīšana, programmai atvēlētā
laika uzskaites neveikšana, neatbilstošu pozīciju norādīšana. -
apmēram 40 % skaita ziņā un 37 % vērtības
ziņā ir saistīti ar citām tiešajām izmaksām (kas
nav personāla izmaksas). Identificētās kļūdas, kas
atkārtojas, ir PVN iekļaušana, skaidras saiknes ar projektu
neesamība, rēķinu vai maksājumus apliecinošu dokumentu
neiesniegšana un nolietojuma nepareiza aprēķināšana,
norādot aprīkojuma izmaksas pilnā apmērā, nevis
nolietojuma summu, apakšuzņēmuma līgumu slēgšana bez
iepriekšējas atļaujas vai neievērojot noteikumus par
finansiālo izdevīgumu, u. c. -
apmēram 33 % skaita ziņā un 28 % summas ziņā
ir saistīti ar kļūdām netiešajās izmaksās.
Šajā ziņā ir attiecināmi tie paši riski, kas pastāv
attiecībā uz personāla izmaksām, turklāt papildu risks
ir pieskaitāmo izmaksu neprecīza vai netaisnīga sadale projektiem. Vairākos
gadījumos netiešās izmaksas ir nemainīgs procents no
tiešajām izmaksām, un tāpēc kļūda netiešajās
izmaksās ir proporcionāla kļūdai tiešajās
izmaksās. Ar
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un Euratom programmu tiek
ieviests ievērojams skaits svarīgu vienkāršošanas pasākumu
(sk. 2. punktu), kas pazeminās kļūdu koeficientu visās
kļūdu kategorijās. Tomēr apspriedes ar
ieinteresētajām personām un iestādēm par turpmāku
vienkāršošanu un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietekmes
novērtējums skaidri liecina, ka vēlamā iespēja ir
turpināt uz faktisko izmaksu atlīdzināšanu balstīta
finansēšanas modeļa izmantošanu. Uz rezultātiem balstīta
finansējuma, vienotu likmju vai vienreizēju maksājumu
sistemātiska izmantošana varētu apdraudēt dalībnieku
intereses un dalību. Tomēr uz faktisko izmaksu
atlīdzināšanu balstītas sistēmas saglabāšana
nozīmē, ka kļūdas turpinās atkārtoties. 7.
pamatprogrammas revīziju laikā apzināto kļūdu
analīze liecina, ka apmēram 25–35 % gadījumu no tām
varētu izvairīties, vienkāršojot ierosinātos
pasākumus. Tādā gadījumā var cerēt, ka
kļūdu koeficients samazināsies par 1,5 %, t. i., no
gandrīz 5 % līdz aptuveni 3,5 %, kas, kā
norādīts Komisijas paziņojumā, nodrošina pareizo
līdzsvaru starp administratīvajām kontroles izmaksām un
kļūdu risku. Tāpēc
Komisija uzskata, ka attiecībā uz Euratom programmas
pētniecības izdevumiem gada kļūdu risks 2–5 %
robežās ir reālistisks mērķis, ņemot vērā
kontroļu izmaksas, vienkāršošanas pasākumus, kas
ierosināti, lai mazinātu noteikumu sarežģītību, un risku,
kas saistīts ar pētniecības projekta atmaksāšanas
izdevumiem. Galīgais mērķis ir panākt kļūdu
līmeni, kas būtu maksimāli tuvu 2 % daudzgadu programmu
noslēgumā, kad būs ņemta vērā visu revīziju,
korekciju un atgūšanas pasākumu finansiālā ietekme. Izdevumu
pēcrevīzijas stratēģijā pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020” un Euratom programmā šis
mērķis ir ņemts vērā. Revīzijas pamatā
būs viena reprezentatīva izdevumu parauga finanšu revīzija par
visu programmu papildinājumā ar paraugu, kas atlasīts,
ņemot vērā riska apsvērumus. Pēcrevīziju
kopējais skaits tiks ierobežots līdz tam, kāds ir noteikti
vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai un stratēģijas
īstenošanai. Orientējoši Komisija uzskata, ka visā
plānošanas periodā revīzijai tiks pakļauti ne vairāk
kā 7 % pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Euratom
programmas dalībnieku. Līdzšinējā pieredze liecina, ka
revidējamie izdevumi būs ievērojami lielāki —
minimālais segums, ko var paredzēt, ir 40 %. Pēcrevīzijas
stratēģija attiecībā uz likumību un pareizību
tiks papildināta ar pastiprinātu zinātnisku
izvērtēšanu un krāpšanas apkarošanas stratēģiju (sk.
2.3. punktu). Šā
scenārija pamatā ir pieņēmums, ka vienkāršošanas
pasākumiem nepiemēro būtiskus pārveidojumus lēmumu
pieņemšanas procesā. Piezīme.
Šī iedaļa attiecas tikai uz dotāciju pārvaldības
procesu; attiecībā uz administratīviem un darbības
izdevumiem, kas radušies publiskā iepirkuma procesos, pieļaujamā
kļūdas riska koeficients būs ne vairāk kā 2 %. 2.3. Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi Ģenerāldirektorāti,
kam uzticēta pētniecības un inovācijas budžeta izpilde, ir
apņēmušies apkarot krāpšanu visos dotācijas
piešķiršanas procesa posmos. Tie ir izstrādājuši un īsteno
krāpšanas apkarošanas stratēģijas, tostarp izlūkdatu
plašāku izmantošanu, jo īpaši izmantojot progresīvus IT
rīkus, un personāla apmācību un informēšanu. Ir
ieviestas sankcijas, lai atturētu no krāpšanas, kā arī
noteikti atbilstoši sodi gadījumiem, ja tāda tiek konstatēta.
Šie centieni tiks turpināti. Attiecībā uz priekšlikumiem
pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un Euratom programmai ir
veikta pārbaude, lai noskaidrotu, ciktāl ir iespējama
krāpšana, un tās ietekmes novērtējums. Kopumā
ierosinātajiem pasākumiem vajadzētu labvēlīgi
ietekmēt krāpšanas apkarošanu, jo īpaši liekot lielāku
uzsvaru uz revīziju, kas tiek veikta, pamatojoties uz risku, un
nostiprinot zinātnisko izvērtēšanu un kontroli. Jāuzsver,
ka atklāto krāpšanas gadījumu skaits ir bijis ļoti zems
attiecībā pret kopējiem izdevumiem, tomēr
ģenerāldirektorāti, kam uzticēta pētniecības
budžeta izpilde, joprojām ir apņēmušies to apkarot. Komisija
veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, kad tiek
īstenotas saskaņā ar šo regulu finansētas darbības,
tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses,
piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju
un citām nelikumīgām darbībām, ar efektīvām
pārbaudēm un, ja tiek konstatētas nelikumības, ar nepareizi
izmaksātu summu atgūšanu, un — attiecīgos gadījumos — ar
iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem sodiem. Komisijai
vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras
veikt revīziju, balstoties uz dokumentiem un klātienē,
attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem,
līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kuri ir
saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar
Programmu. Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt klātienes
pārbaudes un inspekcijas ekonomikas dalībniekiem, kurus tieši vai
netieši skar šāds finansējums, Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 izklāstītajā kārtībā, lai
konstatētu, vai nav notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga
darbība, kas iespaido Savienības finansiālās intereses
saistībā ar dotācijas nolīgumu, dotācijas lēmumu
vai līgumu par Savienības finansējumu. Neskarot
iepriekšējos punktus, sadarbības nolīgumi ar trešām
valstīm un starptautiskām organizācijām un dotāciju
nolīgumi, dotāciju lēmumi un līgumi, kas radušies,
īstenojot šo regulu, nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas
palātu un OLAF veikt šādas revīzijas, klātienes
pārbaudes un inspekcijas. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas ·
Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts…...….] || dif./nedif. ([34]) || no EBTA[35] valstīm || no kandidāt-valstīm[36] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 1 || || dif. || NĒ || JĀ/NĒ* || JĀ || JĀ || || || || || ·
No jauna veidojamās budžeta pozīcijas. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs Pozīcija || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 1 || 08 01 Politikas jomas „Zinātniskā pētniecība” administratīvie izdevumi 08 01 05 01 Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu 08 01 05 02 Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki 08 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi zinātniskai pētniecībai 10 01 Politikas jomas „Tiešā pētniecība” administratīvie izdevumi 10 01 05 Atbalsta izdevumi politikas jomas „Tiešā pētniecība” darbībām 10 01 05 01 Izdevumi saistībā ar pētniecības personālu 10 01 05 02 Pētniecības ārštata darbinieki 10 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi pētniecībai 10 01 05 04 - Pētniecības infrastruktūras 08 03 02 01 Euratom kodolsintēzes enerģija 08 03 02 02 Euratom — kodola skaldīšana un radiācijaizsardzība 08 04 01 Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo pušu iemaksām zinātniskajai pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei 10 03 Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai — Euratom 10 03 01 Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā 10 03 02 Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu iemaksām || Nedif. || NĒ || JĀ/NĒ || JĀ || NĒ * Apspriešanās ar
Turciju par asociācijas nolīgumiem kodolpētniecības
jomā turpinās. JRC pieprasa jaunu budžeta pozīciju
ieguldījumiem infrastruktūrā. Lielākā
daļa JRC ēku ir būvētas 60. un 70. gados un
neatbilst mūsdienu prasībām. Līdz ar to ir vajadzīgas
jaunas ēkas un esošās infrastruktūras modernizācija, lai
izpildītu JRC daudzgadu darba programmu atbilstīgi ES
drošības un aizsardzības standartiem, kā arī ES/20/20/20
vides mērķiem. JRC ir izveidojis savu "Infrastruktūras
attīstības plānu 2014-2020", kurā apzinātas
ieguldījumu vajadzības līdz 2020. gadam visiem JRC
objektiem, kas ir atspoguļotas jaunajā ierosinātajā budžeta
pozīcijā. JRC ir Komisijas ĢD, kas ir izvietots piecās dažādās
valstīs, un tam ir 7 zinātniski institūti piecās ES
dalībvalstīs: Ispra (Itālijā), Gēla
(Beļģijā), Petena (Nīderlandē), Karlsrūe
(Vācijā) un Seviļa (Spānijā). JRC
pētniecības objektu vidū ir kodoliekārtas un
visdažādākās unikālās augsti specializētās
laboratorijas, kam ir jāievēro katras uzņēmējas valsts
kodolizpētes, vides un drošības noteikumi. Vajadzīgos
specializētos tehniskos pakalpojumus šo objektu uzturēšanai un
ekspluatācijai sniedz JRC personāls (ieskaitot drošību un
aizsardzību, ugunsdzēsību utt.), un tiem nav ekvivalenta citos
Komisijas dienestos. Budžeta
pozīciju 10.01.05.01 izmanto, lai finansētu ierēdņus, kuri
ieņem amatus JRC štatos, bet pozīcija 10.01.05.02 aptver
ārējo personālu ar pagaidu līgumiem (līgumdarbinieki,
norīkotie valstu eksperti, stipendiāti, stažieri utt.), kas ļauj
JRC palikt pētniecības avangardā un risināt
specifiskās vajadzības, kas saistītas ar tā misiju būt
par Komisijas tieša zinātniskā atbalsta dienestu. Šie
personāla kredīti lielākoties ir domāti to zinātnieku
un tehniķu finansēšanai, kuri strādā zinātnes
darbībās, kas īsteno JRC darba programmu. Tīri
"administratīvā" komponente šajās pozīcijās
ir relatīvi maza (zem 20 %), kā apstiprināja
Cilvēkresursu ĢD savā ikgadējā
"pārmeklēšanas" pasākumā. Budžeta
pozīcija 10.01.05.03 attiecas uz atbalstu tehniskajai
infrastruktūrai, kas attiecīgi skar vai neskar
kodolpētniecību. Lielākā daļa šās pozīcijas
kredītu ir domāta tam, lai 1) nodrošinātu JRC
institūtu normālu darbību (t. i., uzturēšanu, tehnisko
aprīkojumu, ūdens/gāzes/elektrības piegādi,
drošību/drošumu, radiācijaizsardzību, IT, telesakarus, datu
apstrādi utt.), 2) vienreizējus pasākumus (remontdarbus, esošo
objektu modernizāciju, atbilstību jauniem standartiem utt.). 3.2. Paredzamā ietekme uz
izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums – Netiešā pētniecība pašreizējās
cenās – miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme Netiešā pētniecība || || || gads || gads || gads || gads || gads || gads || KOPĀ Darbības apropriācijas || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Budžeta pozīcijas numurs: 08 03 02 kopā || Saistības || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920 Maksājumi || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920 Budžeta pozīcijas numurs: 08 03 02 01 Budžeta pozīcijas numurs: 08 03 02 02 || Saistības || (1) || 108.073 || 116.201 || 124.612 || 133.312 || 142.309 || || 624.507 Maksājumi || (2) || 80.065 || 94.967 || 104.867 || 107.771 || 128.659 || 108.178 || 624.507 Saistības || (1) || 51.568 || 55.584 || 59.739 || 64.038 || 68.485 || || 299.414 Maksājumi || (2) || 20.066 || 30.967 || 47.867 || 54.764 || 68.162 || 77.589 || 299.415 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no Euratom programmas piešķīruma[37] 08 01 05 01 Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu 08 01 05 02 Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki 08 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi zinātniskai pētniecībai || 17.780 2.240 7.007 || 18.136 2.285 7.147 || 18.498 2.330 7.290 || 18.868 2.377 7.436 || 19.246 2.425 7.585 || || 92.529 11.657 36.465 Budžeta pozīcijas numurs: 08 01 05 || || (3) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || || 140.650 KOPĀ — Pētniecības un inovācijas ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570 Maksājumi || =2+2a+3 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570 KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920 Maksājumi || (5) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.350 || 196.821 || 185.766 || 923.920 KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no Euratom programmas piešķīruma || (6) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570 Maksājumi || =5+ 6 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: nepiemēro
Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || Administratīvie izdevumi pašreizējās cenās – miljonos EUR
(līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || gads 2014 || gads 2015 || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ ĢD: Tiešā pētniecība || Cilvēkresursi || || || || || || 0 || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || 0 || <….> ĢD KOPĀ || Apropriācijas || || || || || || 0 || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || || || || || || 0 pašreizējās cenās – miljonos EUR
(līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || KOPĀ KOPĀ — KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570 Maksājumi || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums – Tiešā pētniecība pašreizējās
cenās – miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme KPC ĢD (Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāts) Tiešā pētniecība || || || gads 2014 || gads 2015 || gads 2016 || gads 2017 || gads 2018 || gads ≥ 2019 || KOPĀ Darbības apropriācijas || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 10.03 || Saistības || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Maksājumi || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 Budžeta pozīcijas numurs: 10.03.01 || Saistības || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Maksājumi || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no Euratom programmas piešķīruma[38] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 10 01 05 04 || 126.796 61.598 11.205 38.706 15.286 || 130.284 63.754 11.457 39.481 15.592 || 133.874 65.986 11.715 40.270 15.903 || 137.571 68.295 11.979 41.076 16.222 || 141.377 70.686 12.248 41.897 16.546 || || 669.901 330.319 58.604 201.430 79.549 KOPĀ — JRC ĢD / tiešajai pētniecībai || Saistības || =1+1a +3 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || || 724.319 Maksājumi || =2+2a+3 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319 KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Maksājumi || (5) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 KOPĀ Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no piešķīruma Euratom programmai || (6) || 126.796 || 130.284 || 133.874 || 137.571 || 141.377 || 0 || 669.901 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319 Maksājumi || =5+ 6 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: nepiemēro Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || Administratīvie izdevumi pašreizējās cenās – miljonos EUR
(līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || gads 2014 || gads 2015 || gads 2016 || gads 2017 || gads 2018 || KOPĀ ĢD: Tiešā pētniecība || Cilvēkresursi || || || || || || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || <….> ĢD KOPĀ || Apropriācijas || || || || || || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || || || || || || pašreizējās cenās – miljonos EUR
(līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || gads 2014 || gads 2015 || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || > 2018 || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319 Maksājumi || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319 Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums – Netiešā pētniecība + Tiešā
pētniecība pašreizējās cenās – miljonos EUR
(līdz 3 zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme Kopsavilkums Netiešā pētniecība / Tiešā pētniecība || || || gads || gads || gads || gads || gads || gads || KOPĀ Darbības apropriācijas || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Budžeta pozīcijas numurs: 08 03 02 || Saistības || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920 Maksājumi || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920 Budžeta pozīcijas numurs: 10.03 || Saistības || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Maksājumi || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no Euratom programmas piešķīruma[39] 08 01 05 10 01 05 || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650 137.252 || 140.950 || 144.753 || 148.669 || 152.696 || 0 0 || 724.320 Budžeta pozīcijas numurs: 08 01 05 / 10 01 05 || || (3) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 || || 810.551 KOPĀ — Pētniecības un inovācijas ĢD tiešajai pētniecībai piešķirtās apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 || || 1788.889 Maksājumi || =2+2a+3 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889 KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 170.098 || 182.451 || 195.229 || 208.447 || 222.113 || || 978.338 Maksājumi || (5) || 104.837 || 134.916 || 162.941 || 173.470 || 207.974 || 194.200 || 978.338 KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no piešķīruma Euratom programmas programmām || (6) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 || || 810.551 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJAS || Saistības || =4+ 6 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 || || 1788.889 Maksājumi || =5+ 6 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no Euratom programmas piešķīruma || (6) || || || || || || || KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || 3.2.2. Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva
neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || ‑{}‑ || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[40] || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas 1.-8. KONKRĒTAIS MĒRĶIS netiešajām darbībām[41] || || || || || || -Rezultāts – EURATOM kodolsintēze || ** || ** || 100 || 108.073 || 100 || 116.201 || 100 || 124.612 || 100 || 133.312 || 100 || 142.309 || 500 || 624.507 -Rezultāts – EURATOM kodolskaldīšana || || || 25 || 51.568 || 25 || 55.584 || 25 || 59.739 || 25 || 64.038 || 25 || 68.485 || 125 || 299.414 Starpsumma – 1.-8. konkrētais mērķis netiešajām darbībām || || || || || || 1.-5. KONKRĒTAIS MĒRĶIS netiešajām darbībām[42] || || || || || || -Rezultāts – EURATOM tiešā pētniecība – JRC || *** || *** || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417 Starpsumma – 1.-5. konkrētais mērķis tiešajām darbībām || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 275 || 170.098 || 275 || 182.451 || 275 || 195.229 || 275 || 208.447 || 275 || 222.113 || 1,375 || 978.338 (*) aptuveni novērtētais rezultātu
skaits (**) Pētniecības dotācijas
parastais rezultāts ir pārskats, kurā aprakstīti fakti,
konstatējumi un rezultāti. (***) Rezultāta veids: produkti un
pakalpojumi ES politikas veidotājiem. Rezultāta vidējās izmaksas: katra rezultāta izmaksas ir ļoti
atšķirīgas. Piemēram, regulārs dokuments (piem.,
periodiskais biļetens par paredzamo graudu ražu) nav salīdzināms
ar galīgo pārskatu par apjomīgu un, iespējams, dārgu
pētījumu, par kuru ievērojamas apropriāciju summas
dēļ izstrādāts vienots dokuments. Abi ir svarīgi un
lietderīgi, taču tie kalpo dažādiem mērķiem.
Norādītās vidējās izmaksas ir tikai matemātisks
aprēķins, budžetu dalot ar aptuveni novērtēto
rezultātu skaitu. 3.2.3. Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva
neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || gads 2014 || gads 2015 || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || Starpsumma — IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || gads 2014 || gads 2015 || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[43] || Netiešā pētniecība || Tiešā pētniecība || Netiešā pētniecība || Tiešā pētniecība || Netiešā pētniecība || Tiešā pētniecība || Netiešā pētniecība || Tiešā pētniecība || Netiešā pētniecība || Tiešā pētniecība Cilvēkresursi || 20.020 || 72.803 || 20.421 || 75.211 || 20.828 || 77.701 || 21.245 || 80.274 || 21.671 || 82.934 Citi administratīvie izdevumi || 7.007 || 53.992 || 7.147 || 55.072 || 7.290 || 56.174 || 7.436 || 57.297 || 7.585 || 58.443 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJAS || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377 KOPĀ || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377 * Skaitļus
varētu koriģēt atkarībā no paredzētā
ārpakalpojumu procesa rezultātiem. 3.2.3.2. Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības –
¨ Priekšlikums/iniciatīva
neparedz cilvēkresursu izmantošanu –
X Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || gads 2014 || gads 2015 || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || Štatu saraksta amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || X 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || || || || || || xx 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)* || 140 || 140 || 140 || 140 || 140 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || 566 || 566 || 566 || 566 || 566 || Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[44] || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || 08 01 04 40[45] || - galvenajā mītnē[46] || || || || || || || - delegācijās - ierēdņi un pagaidu darbinieki - CA GFI-IV - SNE || || || || || || 08 01 05 02 (CA, INT, SNE — Netiešā pētniecība)* || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || 194 || 194 || 194 || 194 || 194 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || KOPĀ || 935 || 935 || 935 || 935 || 935 XX ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta sadaļa. * no šīm kopsummām ir izņemti
ierēdņi, pagaidu darbinieki, kā arī ārštata
darbinieki, kas vada ITER projektu galvenajā mītnē
(Briselē). Šie darbinieki ir minēti
Papildu pētniecības programmā ITER projektam LFS. Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu
apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Uzdevumi, kas izriet no Euratom Pētniecības un mācību programmas (tiešās un netiešās darbības), it sevišķi saistībā ar kodolatkritumu apsaimniekošanu, kodoldrošību un kodolaizsardzības pasākumiem un drošumu. Viņi veiks arī pasākumus, kas vajadzīgi JRC Euratom kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšanai Ārštata darbinieki 3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu –
X Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai daudzgadu finanšu shēmai –
¨ Pieņemot
priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā
izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā – ¨ Pieņemot
priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments
vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[47] Nav
/ nepiemēro / neattiecas 3.2.5. Trešo personu iemaksas –
¨ Priekšlikums/iniciatīva
neparedz trešo personu līdzfinansējumu –
X Priekšlikums/iniciatīva
paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata) || gads 2014-2018 Norādīt līdzfinansētāju || Ar programmu asociētās trešās valstis KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas* || Pm Trešo personu iemaksas pievienos vēlāk Trešo personu
iemaksas vēl nav noteiktas; tās pievienos vēlāk. 3.3. Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem –
¨ Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus. –
X Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli ietekmē: –
¨ pašu resursus –
X dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[48] no 2014. līdz 2018. g. 6011 pants* 6012. pants* 6013. pants 6031. pants** || || pm pm pm pm * Nolīgumi par
Šveices iemaksām, kā arī iemaksām no JET
Kopējā fonda vēl nav pabeigti. Pašlaik notiek diskusijas ar
Turciju par sadarbību kodolpētniecības jomā. Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). 08 04 01 Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus
Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu iemaksām zinātniskajai
pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un inovācijai. 10 03 02 Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus
Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu iemaksām zinātniskajai
pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. Dažas
asociētās valstis var dot papildu finansējumu pamatprogrammai,
izmantojot asociācijas nolīgumus. Šajos asociācijas
nolīgumos ir saskaņota aprēķina metode, un tai nav noteikti
jābūt vienādai visos nolīgumos. Vairumā gadījumu
aprēķins ir balstīts uz asociētās valsts IKP
salīdzinājumā ar dalībvalstu kopējo IKP, un šo
procentuālo daļu piemēro attiecībā uz kopējo
budžetu. [1] Euratom
līguma 7. pants. [2] COM(2011)
48. [3] OV C
, , . lpp. [4] OV C
, , . lpp. [5] OV
L [...] [6] Padomes
2008. gada 2. decembra secinājumi par prasmju trūkumu
kodolenerģētikas jomā (15406/08). [7] OV L 358,
16.12.2006., 62. lpp. [8] OV
L 90, 30.03.2007. [9] COM(2010) 546 galīgā redakcija, 6.10.2010. [10] C(2005) 576 galīgā redakcija, 11.3.2005. [11] INI/2010/2079.
[12] OV
[…] [13] OV L 400, 30.12.2006, 1. lpp. [14] OV L [...] [15] OV L 107, 30.4.1996, 12. lpp. [16] OV L 400, 30.12.2006, 60. lpp. [17] OV L 400, 30.12.2006, 404. lpp. [18] OV L 400, 30.12.2006, 434. lpp. [19] OV L ... [20] OV L ... [21] OV L ... [22] OV L [..] [23] OV L [...] [24] OV L 177,
4.7.1984., 25. lpp. [25] Oficiālajā
Vēstnesī nav publicēts. [26] OV L 292,
15.11.1996., 2. lpp. [27] OV L 172,
2.7.2009., 18. lpp. [28] OV
L 199, 19.7.2011., 1. lpp. [29] ABM —
darbībās balstīta pārvaldība; ABB —
darbībās balstīta budžeta izstrāde. [30] Kā
paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai
b) apakšpunktā. [31] Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [32] Kā
minēts Finanšu regulas 185. pantā. [33] http://www.trust-researchers.eu/ [34] Dif.
— diferencētās apropriācijas; nedif. — nediferencētās
apropriācijas. [35] EBTA —
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [36] Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [37] Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība. [38] Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība. [39] Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība. [40] Rezultāti
ir attiecīgie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto
studentu apmaiņas braucienu skaits, uzbūvēto ceļu garums km
utt.). [41] Kā
norādīts 1.4.2. punktā "Īpašie mērķi
netiešajām darbībām" [42] Kā
norādīts 1.4.2. punktā "Īpašie mērķi
netiešajām darbībām" [43] Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība. [44] CA
— līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki („Intérimaire”);
JED — Jeune Expert en Délégation (Jaunākie eksperti
delegācijās); LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu
norīkotie eksperti. [45] Saskaņā
ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko
finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām „BA” pozīcijām). [46] Galvenokārt
struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku
attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF). [47] Sk.
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [48] Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.