This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020R0873
Regulation (EU) 2020/873 of the European Parliament and of the Council of 24 June 2020 amending Regulations (EU) No 575/2013 and (EU) 2019/876 as regards certain adjustments in response to the COVID-19 pandemic (Text with EEA relevance)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (Dokuments attiecas uz EEZ)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (Dokuments attiecas uz EEZ)
PE/18/2020/REV/1
OV L 204, 26.6.2020, p. 4–17
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
26.6.2020 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 204/4 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/873
(2020. gada 24. jūnijs),
ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1) |
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (5) izveido prudenciālo tiesisko regulējumu kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (iestādes), kas darbojas Savienībā. Minētais prudenciālās uzraudzības tiesiskais regulējums, kas tika pieņemts pēc finanšu krīzes, kura sākās 2007.–2008. gadā, un lielā mērā bija balstīts uz starptautiskajiem standartiem, par kuriem 2010. gadā vienojās Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (BCBS), ir pazīstams kā “Bāzele III” regulējums, un tas ir palīdzējis uzlabot to iestāžu noturību, kuras darbojas Savienībā, un padarīt tās labāk sagatavotas potenciālu grūtību – tostarp no iespējamām turpmākām krīzēm izrietošu grūtību – risināšanai. |
(2) |
Kopš Regulas (ES) Nr. 575/2013 stāšanās spēkā tā ir vairākkārt grozīta, lai novērstu atlikušās nepilnības prudenciālajā tiesiskajā regulējumā un īstenotu dažus atlikušos globālās finanšu pakalpojumu reformas elementus, kas ir būtiski, lai nodrošinātu iestāžu noturību. Minētās izmaiņas ietvēra pārejas kārtību, kas Regulā (ES) Nr. 575/2013 tika ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2395 (6), lai mazinātu ietekmi, ko uz pašu kapitālu rada 9. starptautiskā finanšu pārskatu standarta (9. SFPS) “Finanšu instrumenti” ieviešana. Regulā (ES) Nr. 575/2013 ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/630 (7) tika ieviesta prasība par zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem, proti, tā sauktais prudenciālais atbalsta mehānisms. |
(3) |
Turklāt Regulā (ES) Nr. 575/2013 ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/876 (8) tika ieviesti daži no “Bāzele III” regulējuma galīgajiem elementiem. Minētie elementi ietver cita starpā jauna sviras rādītāja un sviras rādītāja rezerves definīciju, kas abi neļauj iestādēm pārmērīgi palielināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru, kā arī noteikumus par labvēlīgāku prudenciālo režīmu noteiktiem programmatūras aktīviem un labvēlīgāku režīmu noteiktiem aizdevumiem, kas nodrošināti ar pensijām vai algām, pārskatītu atbalsta faktoru aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (MVU atbalsta faktors) un jaunu korekciju pašu kapitāla prasībās attiecībā uz kredītrisku riska darījumiem ar sabiedrībām, kas ekspluatē vai finansē fiziskas konstrukcijas vai ražotnes, sistēmas un tīklus, kuri sniedz nozīmīgus sabiedriskos pakalpojumus vai nodrošina to atbalstu (infrastruktūras atbalsta faktors). |
(4) |
Smagajam ekonomikas satricinājumam, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija un ārkārtas ierobežošanas pasākumi, ir bijusi tālejoša ietekme uz ekonomiku. Uzņēmumi saskaras ar piegādes ķēžu traucējumiem, pagaidu slēgšanu un pieprasījuma samazināšanos, savukārt mājsaimniecības ir skāris bezdarbs un ienākumu samazināšanās. Publiskās iestādes Savienības un dalībvalstu līmenī ir izlēmīgi rīkojušās, lai palīdzētu mājsaimniecībām un maksātspējīgiem uzņēmumiem pārvarēt šo nopietno, bet pagaidu saimnieciskās darbības palēnināšanos, un tās izraisīto likviditātes trūkumu. |
(5) |
Iestādēm būs nozīmīga loma atveseļošanas veicināšanā. Tajā pašā laikā tās, visticamāk, ietekmēs ekonomiskās situācijas pasliktināšanās. Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (9), Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (10), un kompetentās iestādes ir nodrošinājušas iestādēm pagaidu kapitālu, likviditāti un darbības atvieglojumus, lai parūpētos par to, ka institūcijas var turpināt pildīt savu uzdevumu finansēt reālo ekonomiku, neraugoties uz sarežģītāku vidi. It īpaši Komisija, Eiropas Centrālā banka un EBI ir sniegušas skaidrību attiecībā uz Regulā (ES) Nr. 575/2013 jau iestrādātās elastības piemērošanu, sniedzot interpretācijas un norādījumus par prudenciālās uzraudzības regulējuma piemērošanu saistībā ar Covid-19. Šādi norādījumi ietver Komisijas 2020. gada 28. aprīļa skaidrojošo paziņojumu “Par grāmatvedības un prudenciālās uzraudzības regulējuma piemērošanu nolūkā atvieglot ES banku aizdevumu izsniegšanu (atbalsts uzņēmumiem un mājsaimniecībām Covid-19 laikā)”. Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, BCBS ir arī nodrošinājusi zināmu elastību starptautisko standartu piemērošanā. |
(6) |
Ir svarīgi, lai iestādes izmantotu savu kapitālu tur, kur tas ir visvairāk nepieciešams; Savienības tiesiskais regulējums iestādēm to atvieglo, vienlaikus nodrošinot, ka iestādes rīkojas piesardzīgi. Papildus elastībai, kas jau paredzēta spēkā esošajos noteikumos, mērķtiecīgas izmaiņas Regulās (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 nodrošinātu, ka minētais prudenciālās uzraudzības tiesiskais regulējums netraucēti mijiedarbojas ar dažādajiem pasākumiem, ar kuriem tiek risināta Covid-19 pandēmija. |
(7) |
Covid-19 pandēmijas radītie ārkārtējie apstākļi un nepieredzētais problēmu apjoms liek nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu, ka iestādes spēj efektīvi novirzīt līdzekļus uzņēmumiem un mājsaimniecībām un mazināt Covid-19 pandēmijas izraisīto ekonomisko satricinājumu. |
(8) |
Garantijas, ko saistībā ar Covid-19 pandēmiju ir sniegušas valstu valdības vai citas publiskās struktūras, kuras tiek uzskatītas par vienlīdz kredītspējīgām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešajā daļā izklāstīto standartizēto pieeju kredītriskam, attiecībā uz to riska mazināšanas ietekmi ir salīdzināmas ar garantijām, ko sniedz oficiālas eksporta kredīta aģentūras, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 47.c pantā. Tāpēc ir pamatoti minimālā seguma prasības attiecībā uz ienākumus nenesošiem riska darījumiem, kas gūst labumu no valstu valdību vai citu publisku struktūru piešķirtām garantijām, saskaņot ar tām prasībām, kas attiecas uz ienākumus nenesošiem riska darījumiem, kuri gūst labumu no oficiālu eksporta kredīta aģentūru piešķirtām garantijām. |
(9) |
Saistībā ar Covid-19 pandēmiju gūtie pierādījumi liecina, ka iespēja uz laiku izslēgt konkrētus centrālo banku riska darījumus no iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķina, kā noteikts 429.a pantā Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas grozīta ar Regulu (ES) 2019/876, varētu būt īpaši būtiska krīzes situācijas laikā. Tomēr rīcības brīvība izslēgt šādus riska darījumus kļūs piemērojama tikai 2021. gada 28. jūnijā. Tāpēc pirms minētā datuma kompetentās iestādes nevarētu izmantot minēto instrumentu, lai risinātu centrālo banku riska darījumu pieaugumus, kuri varētu rasties to monetārās politikas pasākumu rezultātā, kas tiek piemēroti, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas sekas. Turklāt minētā instrumenta efektivitāti, šķiet, kavē tas, ka ar šādiem pagaidu izņēmumiem saistītā kompensēšanas mehānisma ietekmē ir samazinājusies elastība, un tas ierobežotu iestāžu spēju krīzes situācijā palielināt centrālo banku riska darījumus. Tas galu galā varētu likt iestādei samazināt tās aizdevumu apjomu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tādējādi, lai izvairītos no nevēlamām sekām saistībā ar kompensācijas mehānismu un nodrošinātu minētās izslēgšanas efektivitāti iespējamu nākotnes satricinājumu un krīžu gadījumā, kompensācijas mehānisms būtu jāgroza. Turklāt, lai nodrošinātu, ka minētā rīcības brīvība var tik izmantota pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā, iespējai uz laiku izslēgt konkrētus centrālo banku riska darījumus būtu jābūt pieejamai jau pirms 2021. gada 28. jūnijā kļūs piemērojama Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā izklāstītā sviras rādītāja prasība. Kamēr ar Regulu (ES) 2019/876 ieviestie grozītie noteikumi par sviras rādītāja aprēķināšanu vēl nav piemēroti, 429.a pants būtu jāturpina piemērot ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/62 (11) ieviestajā formulējumā. |
(10) |
2017. gadā BCBS pārskatīja to regulāro pirkšanas un pārdošanas darījumu sviras rādītāja riska darījuma vērtības aprēķinu, par kuriem tiek gaidīts norēķins, lai nodrošinātu, ka režīms pareizi atspoguļo minētajiem darījumiem piemītošo sviras efektu un ka iespējamās grāmatvedības uzskaites atšķirības neietekmē aprēķinus starp iestādēm, kas ir salīdzināmās pozīcijās. Savienībā pārskatīšana tika ieviesta ar Regulu (ES) 2019/876. Tomēr minētais labvēlīgākais režīms kļūs piemērojams tikai 2021. gada 28. jūnijā. Tādēļ, ņemot vērā to, ka ar pārskatīto aprēķinu reālais darījuma sviras efekts tiktu atspoguļots pienācīgāk un tajā pašā laikā tiktu palielināta iestādes spēja izsniegt aizdevumus un absorbēt zaudējumus Covid-19 pandēmijas laikā, iestādēm jau vajadzētu būt iespējai uz laiku piemērot pārskatīto aprēķinu, pirms ar Regulu (ES) 2019/876 ieviestais noteikums kļūst piemērojams visām iestādēm Savienībā. |
(11) |
Daudzām iestādēm, kas darbojas Savienībā, kopš 2018. gada 1. janvāra piemēro 9. SFPS. Atbilstoši BCBS pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem ar Regulu (ES) 2017/2395 Regulā (ES) Nr. 575/2013 tika ieviesta pārejas kārtība, lai mazinātu iespējamu nozīmīgu negatīvu ietekmi uz iestāžu pirmā līmeņa pamata kapitālu, ko radītu paredzamo kredītzaudējumu uzskaite saskaņā ar 9. SFPS. |
(12) |
9. SFPS piemērošana Covid-19 pandēmijas radītās ekonomikas lejupslīdes laikā varētu izraisīt to, ka pēkšņi nozīmīgi pieaug paredzamo kredītzaudējumu uzkrājumi, jo daudziem riska darījumiem visā to darbības laikā varētu būt jāaprēķina paredzamie zaudējumi. BCBS, EBI un EVTI precizēja – no institūcijām tiek sagaidīts, ka tās nevis mehāniski piemēros to pašreizējo paredzamo kredītzaudējumu pieeju ārkārtējās situācijās, kāda ir Covid-19 pandēmija, bet gan izmantos 9. SFPS piemītošo elastīgumu, piemēram, lai pienācīgi ņemtu vērā ilgtermiņa ekonomikas tendences. BCBS2020. gada 3. aprīlī piekrita atļaut lielāku elastību, īstenojot pārejas kārtību, kas pakāpeniski ievieš 9. SFPS ietekmi. Lai ierobežotu regulējošām prasībām atbilstoša kapitāla iespējamo svārstīgumu, kas varētu rasties, ja Covid-19 pandēmijas rezultātā ievērojami pieaugtu uzkrājumi paredzamajiem kredītzaudējumiem, pārejas kārtība ir jāietver arī Savienības tiesību aktos. |
(13) |
Lai mazinātu iespējamo ietekmi, kādu pēkšņs paredzamo kredītzaudējumu uzkrājumu pieaugums varētu atstāt uz iestāžu spēju izsniegt klientiem aizdevumus laikā, kad tas ir visvairāk nepieciešams, pārejas kārtība būtu jāpagarina par diviem gadiem un iestādēm būtu jāļauj pilnībā pieskaitīt atpakaļ to pirmā līmeņa pamata kapitālam jebkādu jaunu paredzamo kredītzaudējumu uzkrājumu pieaugumu, ko tās atzīst 2020. un 2021. gadā attiecībā uz to finanšu aktīviem, kuriem nav samazināta kredītvērtība. Minētās izmaiņas palīdzētu atvieglot Covid-19 pandēmijas ietekmi uz iestāžu uzkrājumu vajadzību iespējamo pieaugumu saskaņā ar 9. SFPS, vienlaikus saglabājot pārejas kārtību attiecībā uz paredzamo kredītzaudējumu summām, kas bija noteiktas pirms Covid-19 pandēmijas. |
(14) |
Iestādēm, kas iepriekš ir izlēmušas izmantot vai neizmantot pārejas kārtību, būtu jāvar jebkurā brīdī jaunajā pārejas periodā atcelt šo lēmumu, pirms tam saņemot to kompetentās iestādes atļauju. Kompetentajai iestādei būtu jānodrošina, ka šāda lēmumu atcelšana nav pamatota ar regulējuma arbitrāžas apsvērumiem. Pēc tam un ja saņemta uzraudzības iestādes atļauja, iestādēm vajadzētu būt iespējai izlemt beigt izmantot pārejas kārtību. |
(15) |
Covid-19 pandēmijas ārkārtējā ietekme ir vērojama arī saistībā ar krasu svārstīguma līmeni finanšu tirgos, kas kopā ar nenoteiktību rada lielāku ienesīgumu no valsts parāda, un tas savukārt rada nerealizētus zaudējumus iestāžu valsts parāda turējumos. Lai Covid-19 pandēmijas laikā mazinātu centrālās valdības parāda tirgu svārstīguma ievērojamo negatīvo ietekmi uz iestāžu regulējošām prasībām atbilstošu kapitālu un tādējādi uz iestāžu spēju izsniegt aizdevumus klientiem, būtu jāatjauno pagaidu prudenciālais filtrs, kas neitralizētu minēto ietekmi, lai mazinātu novērotās pārmērīga svārstīguma sekas. |
(16) |
Iestādēm tiek prasīts katru dienu veikt savu iekšējo modeļu atpakaļejošu pārbaudi, lai novērtētu, vai minētie modeļi rada pietiekamas kapitāla prasības tirdzniecības portfeļa zaudējumu absorbēšanai. Ja kļūdas atpakaļejošas pārbaudes prasībā, kas zināmas arī kā pārsniegumi, pārsniedz konkrētu skaitu gadā, pašu kapitāla prasībām attiecībā uz tirgus risku, ko aprēķina, izmantojot iekšējos modeļus, tiktu piemērots papildu kvantitatīvais multiplikators. Atpakaļejošas pārbaudes prasība ir ļoti procikliska krasa svārstīguma periodā, kāds ir arī Covid-19 pandēmijas izraisītais periods. Krīzes rezultātā ir ievērojami palielinājies kvantitatīvais tirgus riska multiplikators, ko piemēro iekšējiem modeļiem. Lai gan Bāzeles III regulējums attiecībā uz tirgus risku ļauj kompetentajām iestādēm izlīdzināt šādus ārkārtējus notikumus tirgus riska iekšējos modeļos, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 šāda uzraudzības rīcības brīvība nav pilnībā pieejama. Tādēļ, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas laikā novēroto tirgus krasa svārstīguma negatīvo ietekmi, būtu jāievieš papildu elastība kompetentajām iestādēm nolūkā izslēgt pārsniegumus, kas radās laikā no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim un kas nav iekšējo modeļu trūkumu rezultāts. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta no Covid-19 pandēmijas, Komisijai būtu jāizvērtē, vai šāda elastība būtu jādara pieejama arī turpmākos tirgus krasa svārstīguma gadījumos. |
(17) |
2020. gada martā Centrālo banku un uzraudzības iestāžu vadītāju grupa pārskatīja Bāzeles sistēmas III galīgo elementu īstenošanas grafiku. Lai gan lielākā daļa galīgo elementu vēl ir jāīsteno Savienības tiesību aktos, sviras rādītāja rezervju prasība globāli sistēmiski nozīmīgām iestādēm jau ir īstenota ar grozījumiem, kas ieviesti ar Regulu (ES) 2019/876. Tādēļ un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā mērogā iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un darbojas arī ārpus Savienības, sviras rādītāja rezerves prasības piemērošanas diena, kas noteikta minētajā Regulā, būtu jāatliek par vienu gadu līdz 2023. gada 1. janvārim. Atliekot sviras rādītāja rezervju prasības piemērošanu, atlikšanas periodā nebūtu nekādu seku, kas izriet no minētās prasības neizpildes, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 141.c pantā, un attiecībā uz peļņas sadali nebūtu nekādu saistītu ierobežojumu, kā noteikts minētās direktīvas 141.b pantā. |
(18) |
Attiecībā uz aizdevumiem, kurus kredītiestādes piešķir pensionāriem vai darbiniekiem ar pastāvīgu līgumu pret aizņēmēja pensijas vai algas daļas beznosacījumu pārskaitīšanu minētajai kredītiestādei, Regulas (ES) Nr. 575/2013 123. pants tika grozīts ar Regulu (ES) 2019/876, lai šādiem aizdevumiem varētu piemērot labvēlīgāku režīmu. Šāda režīma piemērošana saistībā ar Covid-19 pandēmiju stimulētu iestādes palielināt aizdevumu izsniegšanu darba ņēmējiem un pensionāriem. Tādēļ ir jānosaka agrāka minētā noteikuma piemērošanas diena, lai iestādes to varētu izmantot jau Covid-19 pandēmijas laikā. |
(19) |
Tā kā MVU atbalsta faktors un infrastruktūras atbalsta faktors ļauj piemērot labvēlīgāku režīmu konkrētiem riska darījumiem ar MVU un infrastruktūru, to piemērošana saistībā ar Covid-19 pandēmiju stimulētu iestādes palielināt tik ļoti nepieciešamo aizdevumu apjomu. Tādēļ ir nepieciešams noteikt agrāku abu atbalsta faktoru piemērošanas dienu, lai iestādes tos varētu izmantot jau Covid-19 pandēmijas laikā. |
(20) |
Prudenciālās uzraudzības režīms attiecībā uz noteiktiem programmatūras aktīviem tika grozīts ar Regulu (ES) 2019/876, lai turpinātu atbalstīt pāreju uz digitalizētāku banku nozari. Ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmijas novēršanai ieviesto publisko pasākumu rezultātā digitālie pakalpojumi tiek ieviesti paātrināti, būtu jānosaka agrāka diena, no kuras piemēro minētās izmaiņas. |
(21) |
Publiskā finansēšana ar tādu valsts obligāciju emitēšanu, kas ir denominētas citas dalībvalsts nacionālajā valūtā, var būt nepieciešama, lai atbalstītu pasākumus Covid-19 pandēmijas seku novēršanai. Lai izvairītos no nevajadzīgiem ierobežojumiem iestādēm, kas investē šādās obligācijās, ir lietderīgi no jauna ieviest pārejas kārtību attiecībā uz tiem riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, kas ir denominēti citas dalībvalsts nacionālajā valūtā, attiecībā uz šādiem riska darījumiem piemēroto kredītriska regulējumu un pagarināt pārejas kārtību attiecībā uz šādiem riska darījumiem piemēroto režīmu saskaņā ar lielo riska darījumu limitiem. |
(22) |
Ārkārtas apstākļos, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, no ieinteresētajām personām tiek sagaidīts, ka tās sniegs savu ieguldījumu atveseļošanas centienos. EBI, Eiropas Centrālā banka un citas kompetentās iestādes ir nākušas klajā ar ieteikumiem iestādēm Covid-19 pandēmijas laikā apturēt dividenžu maksājumus un savu akciju atpirkšanu. Lai nodrošinātu šādu ieteikumu konsekventu piemērošanu, kompetentajām iestādēm būtu pilnībā jāizmanto savas uzraudzības pilnvaras, tostarp pilnvaras noteikt iestādēm saistošus ierobežojumus attiecībā uz sadali vai attiecīgā gadījumā ierobežojumus attiecībā uz mainīgo atalgojumu saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi, Komisijai būtu jāizvērtē, vai būtu jāpiešķir kompetentajām iestādēm papildu saistošas pilnvaras noteikt ierobežojumus attiecībā uz sadali ārkārtas apstākļos. |
(23) |
Tā kā šīs regulas mērķi, proti, maksimāli palielināt iestāžu spēju izsniegt aizdevumus un segt ar Covid-19 pandēmiju saistītos zaudējumus, vienlaikus nodrošinot šādu institūciju ilgstošu noturību, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, bet tā mēroga un ietekmes dēļ to labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
(24) |
Lai ārkārtas atbalsta pasākumi, kas pieņemti, lai atvieglotu Covid-19 pandēmijas ietekmi, būtu pilnībā efektīvi nolūkā saglabāt lielāku noturību banku nozarē un sniegt stimulu iestādēm turpināt aizdevumu izsniegšanu, ir nepieciešams, lai šo pasākumu atvieglojošā ietekme tiktu nekavējoties atspoguļota tajā, kā tiek noteiktas regulējošām prasībām atbilstoša kapitāla prasības. Ņemot vērā to, ka minētie pielāgojumi prudenciālajā tiesiskajā regulējumā ir steidzami, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
(25) |
Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši Covid-19 pandēmijas izraisītie ārkārtas apstākļi, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
(26) |
Tādēļ Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 575/2013
Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza šādi:
1) |
regulas 47.c panta 4. punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu: “4. Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, tai ienākumus nenesoša riska darījuma daļai, ko garantējusi vai apdrošinājusi oficiāla eksporta kredītu aģentūra, vai ko garantējis vai kurai sniedzis atbalsta garantiju 201. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā minēts atbilstošs kredītaizsardzības devējs, ar kuru noslēgtiem nenodrošinātiem riska darījumiem būtu piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar trešās daļas II sadaļas 2. nodaļu, piemēro šādus koeficientus:”; |
2) |
regulas 114. panta 6. punktu svītro; |
3) |
regulas 150. panta 1. punkta pirmās daļas d) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:
|
4) |
regulas 429.a pantu, kas grozīts ar Regulu (ES) 2019/876, groza šādi:
|
5) |
regulas 467. pantu svītro; |
6) |
regulas 468. pantu aizstāj ar šādu: “468. Pants Pagaidu režīms attiecībā uz nerealizēto peļņu un zaudējumiem, kas novērtēti pēc to patiesās vērtības un atspoguļoti pārējos apvienotajos ienākumos, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju 1. Atkāpjoties no 35. panta, periodā no 2020. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim (pagaidu režīma periods) iestādes var no savu pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņu aprēķiniem izslēgt summu A, ko nosaka saskaņā ar šādu formulu:
kur:
2. Lai aprēķinātu 1. punktā minēto summu A, iestādes piemēro šādus koeficientus f:
3. Ja iestāde izlemj piemērot 1. punktā norādīto pagaidu režīmu, tā informē kompetento iestādi par savu lēmumu vismaz 45 dienas pirms nosūtīšanas datuma tās informācijas paziņošanai, kas balstīta uz minēto režīmu. Ja saņemta kompetentās iestādes iepriekšēja atļauja, iestāde var pagaidu režīma periodā vienreiz atcelt savu sākotnējo lēmumu. Iestādes publisko informāciju par to, vai tās piemēro minēto režīmu. 4. Ja iestāde izslēdz nerealizēto zaudējumu summu no sava pirmā līmeņa pamata kapitāla posteņiem saskaņā ar šā panta 1. punktu, tā pārrēķina visas šajā regulā un Direktīvā 2013/36/ES noteiktās prasības, kas tiek aprēķinātas, izmantojot jebkuru no turpmāk minētajiem posteņiem:
Pārrēķinot attiecīgo prasību, iestāde neņem vērā ietekmi, ko uz minētajiem posteņiem atstāj paredzamo kredītzaudējumu uzkrājumi, kas saistīti ar riska darījumiem ar centrālajām valdībām, šīs regulas 115. panta 2. punktā minētajām reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm un šīs regulas 116. panta 4. punktā minētajām publiskā sektora struktūrām, izņemot tos finanšu aktīvus, kuru kredītvērtība ir samazināta, kā definēts pielikuma attiecībā uz 9. SFPS A papildinājumā. 5. Šā panta 2. punktā minētajos periodos papildus informācijas atklāšanai, kā prasīts astotajā daļā, iestādes, kuras nolēmušas piemērot šā panta 1. punktā noteikto pagaidu režīmu, atklāj informāciju par pašu kapitāla, pirmā līmeņa pamata kapitāla un pirmā līmeņa kapitāla summām, kopējo kapitāla rādītāju, pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju, pirmā līmeņa kapitāla rādītāju un sviras rādītāju, kāds tām būtu gadījumā, ja tās nepiemērotu minēto režīmu.”; |
7) |
regulas 473.a pantu groza šādi:
|
8) |
regulas 495. panta 2. punktu svītro; |
9) |
iekļauj šādus pantus: “500.a pants Pagaidu režīms publiskam parādam, kas emitēts citas dalībvalsts valūtā 1. Atkāpjoties no 114. panta 2. punkta, līdz 2024. gada 31. decembrim riska darījumiem ar dalībvalstu centrālajām valdībām un centrālajām bankām, ja minētie riska darījumi ir denominēti un finansēti citas dalībvalsts valūtā, piemēro šādus noteikumus:
2. Atkāpjoties no 395. panta 1. punkta un 493. panta 4. punkta, kompetentās iestādes var iestādēm atļaut uzņemties šā panta 1. punktā minētos riska darījumus, nepārsniedzot šādus limitus:
Šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētos limitus piemēro riska darījumu vērtībām pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas ietekme saskaņā ar 399.–403. pantu. 3. Atkāpjoties no 150. panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) punkta, pēc tam, kad ir saņemta kompetento iestāžu iepriekšēja atļauja un ievērojot 150. pantā izklāstītos nosacījumus, iestādes standartizēto pieeju var piemērot arī riska darījumiem ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, ja minētajiem riska darījumiem saskaņā ar šā panta 1. punktu ir piešķirta 0 % riska pakāpe. 500.b pants Konkrētu riska darījumu ar centrālajām bankām pagaidu izslēgšana no kopējās riska darījumu vērtības mēra saistībā ar Covid-19 pandēmiju 1. Atkāpjoties no 429. panta 4. punkta, līdz 2021. gada 27. jūnijam jebkura iestāde var no sava kopējās riska darījumu vērtības mēra izslēgt turpmāk uzskaitītos riska darījumus ar iestādes centrālo banku, ja tiek ievēroti nosacījumi, kas izklāstīti šā panta 2. un 3. punktā:
Iestādes izslēgtā summa nepārsniedz pirmās daļas a) un b) apakšpunktā uzskaitīto to katras dienas riska darījumu vidējo apmēru, kāds iestādes centrālajai bankai bijis nesenākajā pilnā rezervju prasību izpildes periodā. 2. Iestāde 1. punktā uzskaitītos riska darījumus var izslēgt, ja iestādes kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar attiecīgo centrālo banku ir noteikusi un publiski paziņojusi, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kas ir pamats izslēgšanai, lai atvieglotu monetārās politikas īstenošanu. Riska darījumi, kas saskaņā ar 1. punktu ir izslēdzami, atbilst abiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:
Iestāde, kas saskaņā ar 1. punktu no sava kopējās riska darījumu vērtības mēra izslēdz riska darījumus ar savu centrālo banku, atklāj arī sviras rādītāju, kāds tai būtu bijis, ja tā minētos riska darījumus nebūtu izslēgusi. 500.c pants Pārsniegumu izslēgšana no atpakaļejošās pārbaudes otra saskaitāmā aprēķina saistībā ar Covid-19 pandēmiju Atkāpjoties no 366. panta 3. punkta, kompetentās iestādes ārkārtas apstākļos un atsevišķos gadījumos var atļaut institūcijām no otrā saskaitāmā aprēķina, kas izklāstīts 366. panta 3. punktā, izslēgt pārsniegumus, kas konstatēti iestādes atpakaļejošajā pārbaudē par hipotētiskajām vai faktiskajām izmaiņām, no otrā saskaitāmā aprēķina, kas izklāstīts 366. panta 3. punktā, ar noteikumu, ka minētie pārsniegumi nav iekšējā modeļa nepilnību rezultāts un tie notikuši no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim. 500.d pants Riska darījuma vērtības pagaidu aprēķināšana regulārajiem pirkšanas un pārdošanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, saistībā ar Covid-19 pandēmiju 1. Atkāpjoties no 429. panta 4. punkta, iestādes līdz 2021. gada 27. jūnijam riska darījuma vērtību regulārajiem pirkšanas un pārdošanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, var aprēķināt saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punktu. 2. Naudu, kas attiecas uz regulārajiem pārdošanas darījumiem, un vērtspapīrus, kas attiecas uz regulārajiem pirkšanas darījumiem, kuri paliek bilancē līdz norēķinu dienai, iestādes uzskata par aktīviem saskaņā ar 429. panta 4. punkta a) apakšpunktu. 3. Iestādes, kas saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu regulārajiem pirkšanas un pārdošanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, piemēro tirdzniecības dienas uzskaiti, apvērš par regulārajiem pārdošanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, saņemamās naudas un par regulārajiem pirkšanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, maksājamās naudas ieskaitu, kas atļauts saskaņā ar minēto grāmatvedības regulējumu. Kad iestādes ir apvērsušas uzskaites ieskaitu, tās var veikt saņemamās naudas un maksājamās naudas ieskaitu, ja abi – saistītie regulārie pārdošanas darījumi un pirkšanas darījumi – ir nokārtoti, pamatojoties uz principu “piegāde pret samaksu”. 4. Iestādes, kas saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu regulārajiem pirkšanas un pārdošanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, piemēro norēķina datuma uzskaiti, kopējās riska darījumu vērtības mērā iekļauj ar regulārajiem pirkšanas darījumiem saistīto maksāšanas saistību pilnu nominālo vērtību. Iestādes var veikt ar regulārajiem pirkšanas darījumiem saistīto maksāšanas saistību pilnās nominālās vērtības savstarpējo ieskaitu ar saņemamās naudas, kas attiecas uz regulārajiem pārdošanas darījumiem, par kuriem tiek gaidīts norēķins, pilnu nominālo vērtību tikai tad, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:
5. Piemērojot šo pantu, “regulārie pirkšanas vai pārdošanas darījumi” ir vērtspapīra pirkšana vai pārdošana saskaņā ar līgumiem, kuros ir noteikts, ka vērtspapīra piegāde jāveic periodā, kas vispārēji noteikts ar likumu vai kas pieņemts attiecīgajā tirdzniecības vietā.”; |
10) |
iekļauj šādu pantu: “518.b pants Ziņojums par pārsniegumiem un uzraudzības pilnvarām ierobežot sadalījumus Komisija līdz 2021. gada 31. decembrim sagatavo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, vai ārkārtas apstākļi, kas ekonomiskā ziņā izraisa nopietnus traucējumus finanšu tirgu sakārtotā darbībā un integritātē, pamato:
Vajadzības gadījumā Komisija izskata turpmākus pasākumus.” |
2. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2019/876
Regulas (ES) 2019/876 3. pantu groza šādi:
1) |
iekļauj šādu punktu:
|
2) |
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
|
3) |
panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
|
3. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2020. gada 27. jūnija.
Neatkarīgi no šā panta otrās daļas, 1. panta 4. punktu piemēro no 2021. gada 28. jūnija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2020. gada 24. jūnijā
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
D. M. SASSOLI
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
N. BRNJAC
(1) OV C 180, 29.5.2020., 4. lpp.
(2) 2020. gada 10. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
(3) Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 24. jūnija lēmums.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(11) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/62 (2014. gada 10. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju (OV L 11, 17.1.2015., 37. lpp.).