EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32017L2108
Directive (EU) 2017/2108 of the European Parliament and of the Council of 15 November 2017 amending Directive 2009/45/EC on safety rules and standards for passenger ships (Text with EEA relevance. )
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2108 (2017. gada 15. novembris), ar ko groza Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (Dokuments attiecas uz EEZ. )
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2108 (2017. gada 15. novembris), ar ko groza Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (Dokuments attiecas uz EEZ. )
OV L 315, 30.11.2017, p. 40–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
30.11.2017 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 315/40 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2017/2108
(2017. gada 15. novembris),
ar ko groza Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1) |
Lai uzturētu augstu drošības un līdz ar to pasažieru uzticības līmeni, ko nodrošina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/45/EK (3) paredzētie kopīgie drošības standarti, un lai saglabātu godīgas konkurences nosacījumus, ir nepieciešams uzlabot minētās direktīvas piemērošanu. Direktīva 2009/45/EK būtu jāpiemēro tikai pasažieru kuģiem, kuriem tika izstrādāti minētajā direktīvā noteiktie drošības standarti. Tāpēc no minētās direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz vairāki konkrēti kuģu tipi, jo īpaši transporta kuteri, burukuģi un kuģi, ar kuriem pārvadā, piemēram uz atkrastes iekārtām, apmācītu personālu, kas nav iesaistīts kuģa darbībā. |
(2) |
Kuģu pārvadātos transporta kuterus izmanto, lai pasažierus no pasažieru kuģiem pa īsāko drošo jūras maršrutu uzreiz nogādātu krastā un atpakaļ. Tie nav piemērots transporta līdzeklis, un tie nebūtu jāizmanto, sniedzot citu veidu pakalpojumus, piemēram, piekrastes tūrisma braucienus. Šādi braucieni būtu jāveic ar kuģiem, kas atbilst attiecīgajā piekrastes valstī pasažieru kuģiem izvirzītajām prasībām, kā tas cita starpā ir teikts SJO pamatnostādnēs (MSC.1/Circ. 1417 par pamatnostādnēm attiecībā uz pasažieru kuģu transporta kuteriem). Dalībvalstīm un Komisijai būtu jāveicina diskusijas SJO, lai pārskatītu pamatnostādnes nolūkā panākt lielāku drošību. Komisijai būtu jānovērtē vajadzība noteikt, ka pamatnostādnes ir obligātas. |
(3) |
Direktīvas 2009/45/EK darbības jomā nav iekļauti pasažieru kuģi, kuru kustību nenodrošina ar mehāniskiem līdzekļiem. Burukuģi nebūtu jāsertificē saskaņā ar minēto direktīvu, ja šo kuģu mehānisko dzinēju ir paredzēts izmantot tikai kā palīgiekārtu un ārkārtas situācijās. Komisijai šā iemesla dēļ līdz 2020. gadam būtu jānovērtē vajadzība pēc kopīgām Eiropas prasībām šīs kategorijas pasažieru kuģiem. |
(4) |
Atkrastes iekārtas apkalpo kuģi, kas pārvadā rūpniecības nozares darbiniekus. Minētajiem rūpniecības nozares darbiniekiem ir sekmīgi jāpabeidz drošības apmācības kurss un jāatbilst dažiem obligātiem veselības stāvokļa kritērijiem. Tādēļ uz viņiem būtu jāattiecas atšķirīgiem un specifiskiem drošības noteikumiem, kuri ir ārpus šīs direktīvas darbības jomas. Dalībvalstīm un Komisijai būtu aktīvi jāatbalsta SJO patlaban notiekošais darbs atkrastes kuģu drošības standartu jomā, pamatojoties uz SJO rezolūciju MSC.418(97). |
(5) |
Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) liecina, ka ne visas dalībvalstis sertificē alumīnija kuģus saskaņā ar Direktīvu 2009/45/EK. Tas rada nevienlīdzīgu situāciju, kas traucē īstenot mērķi – sasniegt vienādi augstu drošības līmeni pasažieru vietējos pārvadājumos ar ūdens transportu Savienībā. Lai izvairītos no nevienādas piemērošanas, kam par iemeslu ir dažāda interpretācija saistībā ar alumīnija kā līdzvērtīga materiāla definēšanu un attiecīgo ugunsdrošības standartu piemērojamību, kas rada direktīvas darbības jomas dažādu interpretāciju, būtu jāprecizē līdzvērtīga materiāla definīcija Direktīvā 2009/45/EK. Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām izvēlēties stingrākus ugunsdrošības pasākumus saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem par papildu drošības prasībām. |
(6) |
Ievērojams skaits pasažieru kuģu, kas būvēti no alumīnija sakausējuma, nodrošina regulārus un biežus jūras transporta savienojumus starp dažādām ostām dalībvalstī. Tā kā šīs direktīvas prasību ievērošana radītu nopietnas sekas šādai transporta ekspluatēšanai un ar to saistītajiem sociālekonomiskajiem apstākļiem, kā arī finansiālās un tehniskās sekas esošajiem un jauniem kuģiem, minētajām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šādiem pasažieru kuģiem uz noteiktu laiku piemērot valsts tiesību aktus, vienlaikus nodrošinot, ka tiek saglabāts pienācīgs drošības līmenis. |
(7) |
Lai uzlabotu juridisko skaidrību un konsekvenci un līdz ar to paaugstinātu drošības līmeni, vairākas definīcijas un atsauces būtu jāatjaunina un labāk jāsaskaņo ar saistītajiem starptautiskajiem vai Savienības noteikumiem. Īstenojot šo uzdevumu, būtu īpaši jāgādā par to, lai netiktu mainīta Direktīvas 2009/45/EK esošā darbības joma. Jo īpaši tradicionālā kuģa definīcija būtu labāk jāsaskaņo ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK (4), vienlaikus saglabājot pašreizējos būves gada un materiāla tipa kritērijus. Atpūtas jahtas un atpūtas kuģa definīcija būtu labāk jāsaskaņo ar 1974. gada Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (1974. gada SOLAS konvenciju). |
(8) |
Ņemot vērā proporcionalitātes principu, pašreizējās preskriptīvās no 1974. gada SOLAS konvencijas izrietošās prasības ir izrādījušās grūti pielāgojamas maziem pasažieru kuģiem, kuru garums ir mazāks nekā 24 m. Turklāt mazie kuģi galvenokārt ir būvēti no citiem materiāliem, nevis no tērauda. Tāpēc tikai ļoti ierobežots skaits šādu kuģu ir sertificēti saskaņā ar Direktīvu 2009/45/EK. Situācijā, kad nepastāv konkrētas bažas par drošību un Direktīvā 2009/45/EK nav noteikti atbilstoši standarti, kuģi, kuru garums ir mazāks nekā 24 m, būtu jāizslēdz no minētās direktīvas darbības jomas un tiem būtu jāpiemēro īpaši drošības standarti, kurus nosaka dalībvalstis, kas spēj labāk novērtēt tādus vietējos ierobežojumus kuģošanai ar minētajiem kuģiem kā attālums līdz krastam vai ostai un laika apstākļi. Nosakot minētos standartus, dalībvalstīm būtu jāņem vērā pamatnostādnes, kuras publicē Komisija. Minētajās pamatnostādnēs būtu attiecīgi jāņem vērā jebkādi SJO noslēgti starptautiski nolīgumi un konvencijas, un būtu jācenšas novērst tādu papildu prasību ieviešanu, kas pārsniedz esošos starptautiskos noteikumus. Komisija tiek aicināta pēc iespējas drīz pieņemt šādas pamatnostādnes. |
(9) |
Lai vienkāršotu Direktīvā 2009/45/EK noteiktās jūras rajonu definīcijas un pēc iespējas mazāk apgrūtinātu dalībvalstis, būtu jāsvītro liekie vai neatbilstošie kritēriji. To jūras rajonu definīcijas, kuros drīkst ekspluatēt C un D klases kuģus, būtu jāvienkāršo, svītrojot kritēriju “kur kuģa avārijā cietušas personas var nokļūt krastā” un svītrojot “attālumu no patvēruma vietas” jūras rajonu definēšanas nolūkā, tomēr vienlaikus saglabājot drošības līmeni. Konkrētas krasta līnijas kā patvēruma vietas piemērotība ir dinamisks parametrs, ko dalībvalstis var novērtēt katrā atsevišķā gadījumā. Ja vajadzīgs, visi ekspluatācijas ierobežojumi konkrētam kuģim, kas saistīti ar tā attālumu no patvēruma vietas būtu jāatzīmē pasažieru kuģa drošības sertifikātā. |
(10) |
Ņemot vērā specifiskās ģeogrāfiskās un laikapstākļu īpatnības un lielo skaitu salu, kas Grieķijā ir regulāri un bieži jāapkalpo – gan ar kontinentālo daļu, gan starp tām –, un no tā izrietošo lielo skaitu iespējamu jūras transporta savienojumu, būtu jāļauj Grieķijai atkāpties no prasības noteikt jūras rajonus. Tā vietā būtu jāļauj Grieķijai klasificēt pasažieru kuģus saskaņā ar konkrēto jūras maršrutu, kurā tos ekspluatē, vienlaikus saglabājot tos pašus kritērijus pasažieru kuģu klasēm un tos pašus drošības standartus. |
(11) |
Lai izvairītos no neparedzētām negatīvām sekām, kas izriet no pašreizējiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem pārbūvētus kravas kuģus nevar uzskatīt par jauniem pasažieru kuģiem, būtu jāprecizē, ka pārbūves prasības attiecas uz visiem kuģiem, ne tikai uz esošiem pasažieru kuģiem. |
(12) |
Tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (5) ostas valsts var pārbaudīt pasažieru kuģi vai ātrgaitas pasažieru kuģi, kas, iesaistoties vietējos reisos, nekuģo ar attiecīgās ostas valsts karogu, Direktīvas 2009/45/EK 5. panta 3. punktā minētie konkrētie noteikumi ir lieki un būtu jāsvītro. |
(13) |
Ņemot vērā pieejas atšķirības starp 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām attiecībā uz noturību avārijas stāvoklī un konkrētajām Savienības prasībām attiecībā uz avārijas izturību ro-ro pasažieru kuģiem, kuras izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/25/EK (6), būtu jāizvērtē Direktīvas 2003/25/EK nepieciešamība un tās pievienotā vērtība, pamatojoties uz to, vai minētās 1974. gada SOLAS konvencijas prasības garantē tādu pašu drošības līmeni. |
(14) |
Lai uzlabotu pārredzamību un vienkāršotu to, kā dalībvalstis paziņo par atvieglojumiem, ekvivalentiem un papildu drošības pasākumiem, Komisijai būtu jāizveido un jāuztur datubāze. Tajā būtu jāietver paziņoto pasākumu projekts un pieņemtā redakcija. Pieņemtie pasākumi būtu jādara publiski pieejami. |
(15) |
Ņemot vērā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) ieviestās izmaiņas, Komisijai piešķirtās Direktīvas 2009/45/EK īstenošanas pilnvaras būtu attiecīgi jāatjaunina. Īstenošanas akti būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (7). |
(16) |
Lai ņemtu vērā situācijas attīstību starptautiskā mērogā un gūto pieredzi, kā arī lai uzlabotu pārredzamību, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas starptautisko instrumentu grozījumus, ja tas ir vajadzīgs, un atjaunināt tehniskās prasības. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuras nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu. |
(17) |
Tā kā 14. pantā konkrētās atsauces uz SJO notiekošo darbu ir novecojušas, minētais pants būtu jāsvītro. Tomēr starptautiskās rīcības vispārīgie mērķi uzlabot pasažieru kuģu drošību un izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus paliek spēkā un būtu jāīsteno saskaņā ar Līgumiem. Minētajā sakarā dalībvalstīm un Komisijai būtu jāstrādā SJO satvarā, lai pārskatītu un uzlabotu 1974. gada SOLAS konvencijas noteikumus. |
(18) |
Ir svarīgi, lai visas dalībvalstu noteiktās sankcijas tiktu pienācīgi īstenotas un būtu iedarbīgas, samērīgas un atturošas. |
(19) |
Ņemot vērā Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) veikto apmeklējumu pilno uzraudzības ciklu, Komisijai Direktīvas 2009/45/EK īstenošana būtu jāizvērtē līdz 2026. gada 21. decembrim un jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par to. Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar Komisiju visas minētajam izvērtējumam vajadzīgās informācijas vākšanā. |
(20) |
Lai neradītu nesamērīgu administratīvo slogu tām dalībvalstīm, kam ir tikai sauszemes robežas un kam nav jūras ostu un kuģu, kuri kuģo ar to karogu, un kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, šādām dalībvalstīm būtu jāļauj atkāpties no šīs direktīvas prasībām. Tas nozīmē, ka – ja minētais nosacījums ir izpildīts – tām nav pienākuma transponēt šo direktīvu. |
(21) |
Cilvēka faktors ir būtiska kuģu drošības un ar to saistīto procedūru sastāvdaļa. Lai uzturētu augsta līmeņa drošību, ir jāņem vērā saikne starp drošību, sadzīves un darba apstākļiem uz klāja un apmācību, tostarp tādu apmācību, kas saistīta ar pārrobežu glābšanas un ārkārtas operācijām saskaņā ar starptautiskām prasībām. Tāpēc dalībvalstīm un Komisijai būtu jārīkojas proaktīvi, tostarp starptautiskajā mērogā, lai uzraudzītu un uzlabotu jūrnieku sociālo dimensiju uz kuģiem. |
(22) |
Lai atvieglotu īstenošanas procesu, EMSA būtu jāatbalsta Komisija un dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1406/2002 (8) noteikumiem. |
(23) |
Tāpēc Direktīva 2009/45/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Grozījumi Direktīvā 2009/45/EK
Direktīvu 2009/45/EK groza šādi:
1) |
direktīvas 2. pantu groza šādi:
|
2) |
direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu: “3. pants Darbības joma 1. Šī direktīva attiecas uz turpmāk norādītajiem pasažieru kuģiem, neatkarīgi no to karoga, kad tie veic vietējos reisus:
Ikviena dalībvalsts kā ostas valsts nodrošina to, ka pasažieru kuģi un ātrgaitas pasažieru kuģi, kas kuģo ar tādas valsts karogu, kura nav dalībvalsts, pilnībā atbilst šīs direktīvas prasībām, pirms tie var sākt veikt vietējos reisus šajā dalībvalstī. 2. Šī direktīva neattiecas uz:
3. Dalībvalstis, kurām nav jūras ostu un kurām nav pasažieru kuģu, kas kuģo ar to karogu un kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, var atkāpties no šīs direktīvas prasībām, izņemot otrajā daļā izklāstīto pienākumu. Tās dalībvalstis, kuras plāno izmantot šādu atkāpi, vēlākais 2019. gada 21. decembrī par to paziņo Komisijai, ja ir izpildīti nosacījumi, un pēc tam katru gadu informē Komisiju par jebkādām vēlākajām izmaiņām. Šādas dalībvalstis nedrīkst ļaut pasažieru kuģiem, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, kuģot ar to karogu, kamēr tās nav transponējušas un īstenojušas šo direktīvu.”; |
3) |
direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu: “4. pants Jūras rajonu kategorijas un pasažieru kuģu klases 1. Jūras rajonus iedala šādās kategorijās:
2. Katra dalībvalsts:
3. Atkāpjoties no pienākuma izveidot jūras rajonu sarakstu, Grieķija var izveidot un vajadzības gadījumā atjaunināt jūras maršrutu sarakstu, kas aptver jūras maršrutus Grieķijā, izmantojot atbilstošos kritērijus, kas noteikti 1. punktā izklāstītajām kategorijām. 4. Saskaņā ar jūras rajonu, kurā tie var darboties, pasažieru kuģus iedala šādās klasēs:
5. Ātrgaitas pasažieru kuģiem piemēro 1994. gada Kodeksa par ātrgaitas kuģiem 1. nodaļas 1.4.10. un 1.4.11. punktā vai 2000. gada Kodeksa par ātrgaitas kuģiem 1. nodaļas 1.4.12. un 1.4.13. punktā definētās kategorijas.”; |
4) |
direktīvas 5. pantu groza šādi:
|
5) |
direktīvas 6. pantu groza šādi:
|
6) |
direktīvas 7. pantu groza šādi:
|
7) |
direktīvas 8. pantu groza šādi:
|
8) |
direktīvas 9. pantu groza šādi:
|
9) |
direktīvas 10. pantu groza šādi:
|
10) |
iekļauj šādu pantu: “10.a pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt 10. panta 3. un 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 10. panta 3. un 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no 2017. gada 20. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms septiņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 3. un 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6. Saskaņā ar 10. panta 3. un 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; |
11) |
direktīvas 11. pantu groza šādi:
|
12) |
direktīvas 12. pantu groza šādi:
|
13) |
direktīvas 13. pantu groza šādi:
|
14) |
direktīvas 14. pantu svītro; |
15) |
iekļauj šādu pantu: “16.a pants Pārskatīšana Komisija izvērtē šīs direktīvas īstenošanu un izvērtēšanas rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2026. gada 22. decembrim.”; |
16) |
direktīvas I pielikumu groza šādi:
|
2. pants
Transponēšana
1. Dalībvalstis līdz 2019. gada 21. decembrim pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
Tās piemēro minētos noteikumus no 2019. gada 21. decembra.
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2017. gada 15. novembrī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
A. TAJANI
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M. MAASIKAS
(1) OV C 34, 2.2.2017., 167. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 23. oktobra lēmums.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/25/EK (2003. gada 14. aprīlis) par īpašām stabilitātes prasībām ro-ro pasažieru kuģiem (OV L 123, 17.5.2003., 22. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).