14.2.2009
|
LV
|
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
|
L 44/62
|
KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/10/EK
(2009. gada 13. februāris),
ar ko groza Direktīvu 2008/84/EK par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu,
apspriedusies ar Pārtikas zinātnisko komiteju (SCF) un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA),
tā kā:
(1)
|
Komisijas 2008. gada 27. augusta Direktīvā 2008/84/EK par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (2), noteikti tīrības kritēriji piedevām, kuras minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvā Nr. 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (3).
|
(2)
|
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2006. gada 20. oktobra atzinumā (4) secināja, ka nizīns, ko iegūst modificētā ražošanas procesā, izmantojot barotni uz cukura bāzes, nekaitīguma ziņā ir līdzvērtīgs nizīnam, ko iegūst sākotnējā procesā, izmantojot barotni uz piena bāzes. Pamatojoties uz minēto atzinumu, jāgroza spēkā esošās specifikācijas par E 234 nizīnu, lai attiecīgi pielāgotu minētās piedevas definīciju un tīrības kritērijus.
|
(3)
|
Formaldehīdu izmanto kā konservantu algīnskābes, algīnskābes sāļu un algīnskābes esteru ražošanā. Ziņojumos ir minēts, ka gatavās piedevās, konkrēti, recinātājos, var būt līdz 50 mg/kg formaldehīda atlieku. EFSA pēc Komisijas lūguma izvērtēja jautājumu par to, cik nekaitīgi ir izmantot formaldehīdu kā konservantu pārtikas piedevu ražošanā un sagatavošanā (5). EFSA2006. gada 30. novembra atzinumā secināja, ka prognozētā iedarbība recinātājiem, kuri satur formaldehīda atliekas ar saturu 50 mg/kg uz piedevu, nerada bažas par kaitīgumu. Tāpēc tīrības kritēriji, kuri ir spēkā E 400 algīnskābei, E 401 nātrija alginātam, E 402 kālija alginātam, E 403 amonija alginātam, E 404 kalcija alginātam un E 405 propān-1,2-diola alginātam, jāgroza, nosakot formaldehīda maksimāli pieļaujamo saturu 50 mg/kg.
|
(4)
|
Formaldehīdu pašlaik neizmanto aļģu apstrādē, ražojot E 407 karaginānu un E 407a apstrādātas Eucheuma aļģes. Tomēr tas var būt dabīgi sastopams jūras aļģēs un var būt nereti sastopams kā piemaisījums gatavā produktā. Tāpēc ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo saturu iepriekš minētās vielas piemaisījumiem minētajās pārtikas piedevās.
|
(5)
|
Guāra sveķi ir apstiprināti ar Direktīvu 95/2/EK kā pārtikas piedeva, ko izmanto pārtikas produktos. To īpaši izmanto kā biezinātāju, emulgatoru un stabilizētāju. Komisija saņēma pieprasījumu atļaut izmantot kā pārtikas piedevu daļēji depolimerizētus guāra sveķus, ko iegūst no dabīgiem guāra sveķiem vienā no trim ražošanas procesiem, kas sastāv no termiskās apstrādes, hidrolīzes ar skābi vai oksidēšanas bāziskā vidē.EFSA izvērtēja minētās piedevas nekaitīgumu un 2007. gada 4. jūlija atzinumā (6) sniedza vērtējumu, ka saskaņā ar pētījumiem daļēji depolimerizēti guāra sveķi pēc gatavā produkta sastāva ir ļoti līdzīgi dabīgiem guāra sveķiem. EFSA arī secināja, ka, ja daļēji depolimerizētus guāra sveķus izmanto kā biezinātāju, emulgatoru un stabilizētāju, tas nerada bažas par kaitīgumu. Tomēr tajā pašā atzinumā EFSA ieteica pielāgot E 412 guāra sveķu specifikācijas, lai ņemtu vērā palielināto sāļu saturu un nevēlamus blakusproduktus, kas var rasties ražošanas procesā. Pamatojoties uz EFSA ieteikumiem, jāgroza guāra sveķu specifikācijas.
|
(6)
|
Jāpieņem specifikācijas E 504 (i) magnija karbonātam, kas ir apstiprināts ar Direktīvu 95/2/EK kā pārtikas piedeva, ko izmanto pārtikas produktos.
|
(7)
|
Pamatojoties uz Eiropas Kaļķa ražošanas nozares asociācijas sniegtajiem datiem, izrādās, ka, ražojot kaļķa produktus no pieejamajām izejvielām, tie neatbilst spēkā esošajiem tīrības kritērijiem, kas noteikti E 526 kalcija hidroksīdam un E 529 kalcija oksīdam attiecībā uz magnija un sārmu metālu sāļu saturu. Ņemot vērā to, ka magnija sāļi nerada bažas par kaitīgumu, un specifikācijas, kas norādītas Pārtikas kodeksā, kuru izstrādājusi Apvienotā FAO un PVO ekspertu komiteja par pārtikas piedevām (JECFA), ir lietderīgi E 526 kalcija hidroksīdam un E 529 kalcija oksīdam pielāgot magnija un sārmu metālu sāļu saturu līdz zemākajai iespējamai robežvērtībai, kas būtu zemāka vai tāda pati kā JECFA noteiktā robežvērtība.
|
(8)
|
Turklāt jāņem vērā specifikācijas, kas norādītas Pārtikas kodeksā, kuru izstrādājusi Apvienotā FAO un PVO ekspertu komiteja par pārtikas piedevām (JECFA), par svina saturu E 526 kalcija hidroksīdā un E 529 kalcija oksīdā. Tomēr izejmateriālā (kalcija karbonātā), ko iegūst dažās dalībvalstīs un no kura iegūst minētās pārtikas piedevas, ir augsta svina dabīgā fona koncentrācija, tādēļ, izrādās, ir grūti saskaņot svina saturu minētajās pārtikas piedevās ar augstāko robežvērtību, ko noteikusi JECFA. Tāpēc līdzšinējais svina saturs ir jāsamazina līdz zemākajai iespējamai robežvērtībai.
|
(9)
|
E 901 bišu vasks ir apstiprināts ar Direktīvu 95/2/EK kā pārtikas piedeva. EFSA2007. gada 27. novembra atzinumā (7) apstiprināja minētās pārtikas piedevas nekaitīgumu. Tomēr EFSA arī norādīja, ka svina saturs jāierobežo, lai tas būtu tik zems, cik iespējams. Ņemot vērā pārskatītās bišu vaska specifikācijas, kas norādītas Pārtikas kodeksā, kuru izstrādājusi Apvienotā FAO un PVO ekspertu komiteja par pārtikas piedevām (JECFA), ir lietderīgi grozīt spēkā esošos tīrības kritērijus, kas noteikti E 901 bišu vaskam, lai pazeminātu maksimāli pieļaujamo svina saturu.
|
(10)
|
Pārtikas zinātniskā komiteja (SCF) (8) kopā izvērtēja augstā tīrības pakāpē attīrītus vaskus, ko iegūst no sintētiskajām ogļūdeņražu izejvielām (sintētiskos vaskus) un no naftas izejvielām, un 1995. gada 22. septembrī sniedza atzinumu par minerālu izcelsmes un sintētiskiem ogļūdeņražiem. SCF uzskatīja, ka ir iegūti pietiekami dati, lai noteiktu pilnas grupas PDD (pieļaujamo dienas devu) abu veidu vaskiem, t. i., vaskiem, ko iegūst no naftas izejvielām vai no sintētiskajām ogļūdeņražu izejvielām. Nosakot tīrības kritērijus E 905 mikrokristāliskajiem vaskiem, netika ņemti vērā un specifikācijās netika iekļauti sintētiskie vaski. Tāpēc Komisija uzskata, ka nepieciešams grozīt E 905 mikrokristālisko vasku tīrības kritērijus, lai tajos iekļautu arī vaskus, ko iegūst no sintētiskajām ogļūdeņražu izejvielām.
|
(11)
|
Atbilstoši ES tiesību aktiem E 230 (difenils) un E 233 (tiabendazols) vairs nedrīkst lietot kā pārtikas piedevas. Šīs vielas ir svītrotas attiecīgi ar Direktīvu 2003/114/EK un Direktīvu 98/72/EK. Tādēļ ir jāatjaunina Direktīvas 2008/84/EK I pielikums un ir jāatsauc E 230 un E 233 specifikācijas.
|
(12)
|
Jāņem vērā piedevu specifikācijas un analīžu metodes, kas norādītas Pārtikas kodeksā, kuru izstrādājusi JECFA. Vajadzības gadījumos jāpielāgo konkrētie tīrības kritēriji, lai atspoguļotu attiecīgo smago metālu pieļaujamā satura robežvērtības.
|
(13)
|
Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2008/84/EK.
|
(14)
|
Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
|
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Direktīvas 2008/84/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
2. pants
1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2010. gada 13. februārim. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
3. pants
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. pants
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Briselē, 2009. gada 13. februārī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Androulla VASSILIOU
(1) OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.
(2) OV L 253, 20.9.2008., 1. lpp.
(3) OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.
(4) http://www.efsa.europa.eu/en/science/afc/afc_opinions/ej314b_nisin.html
(5) Atzinums, ko attiecībā uz formaldehīda izmantošanu kā konservantu pārtikas piedevu ražošanā un sagatavošanā pēc Komisijas pieprasījuma sniegusi ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku. Jautājums Nr. EFSA Q-2005-032.
http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178620766610.htm
(6) Atzinums, ko attiecībā uz pieprasījumu ļaut izmantot ka pārtikas piedevu daļēji depolimerizētus guāra sveķus pēc Komisijas pieprasījuma sniegusi ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku. Jautājums Nr. EFSA-Q-2006-122.
http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178638739757.htm
(7) Zinātnisks atzinums, ko attiecībā uz bišu vaska (E 901) izmantošanu kā glazētājvielu un garšas pastiprinātāju sniegusi ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar pārtikas piedevām, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku. Jautājums Nr. EFSA-Q-2006-021.
http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1178672652158.htm
(8) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_37.pdf
PIELIKUMS
Direktīvas 2008/84/EK I pielikumu groza šādi.
1.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 234 nizīnu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 234 NIZĪNS
Definīcija
|
Nizīns sastāv no dabiski producētiem radnieciskiem polipeptīdiem, ko iegūst piena vai cukura barotnes fermentācijā ar dažiem Lactococcus lactis subsp.lactis dabīgiem celmiem
|
Einecs numurs
|
215-807-5
|
Ķīmiskā formula
|
C143H230N42O37S7
|
Molekulmasa
|
3 354,12
|
Pamatvielas saturs
|
Nizīna koncentrāts satur ne mazāk kā 900 vienību nizīna vienā mg vājpiena proteīnu vai fermentētu cietvielu maisījumā ar minimālo nātrija hlorīda saturu 50 %
|
Apraksts
|
Balts pulveris
|
Tīrības pakāpe
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 3 %, žāvējot līdz konstantai masai 102 °C līdz 103 °C temperatūrā
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg”
|
|
2.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 400 algīnskābi, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 400 ALGĪNSKĀBE
Definīcija
|
Lineārs glikuronglikāns, kas sastāv galvenokārt no β-(1-4)-D-mannuronskābes un α-(1-4)-L-guluronskābes atliekām piranozes gredzena veidā. Tā ir hidrofils koloidāls ogļhidrāts, ko izdala no dažādām brūnaļģu (Phaeophyceae) sugām ar atšķaidītu sārma šķīdumu
|
Einecs numurs
|
232-680-1
|
Ķīmiskā formula
|
(C6H8O6)n
|
Molekulmasa
|
10 000–600 000 (vidēji)
|
Pamatvielas saturs
|
No bezūdens algīnskābes var iegūt ne mazāk kā 20 % un ne vairāk kā 23 % oglekļa dioksīda (CO2), kas atbilst ne mazāk kā 91 % un ne vairāk kā 104,5 % algīnskābes (C6H8O6)n (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 200)
|
Apraksts
|
Algīnskābe ir šķiedrveida, granulu, graudu vai pulverveida viela. Tā ir balta līdz dzeltenbrūna, gandrīz bez smaržas
|
Identifikācija
|
|
Nešķīst ūdenī un organiskos šķīdinātājos, lēni šķīst nātrija karbonāta, nātrija hidroksīda un trinātrija fosfāta šķīdumos
|
B.
|
Izgulsnēšana ar kalcija hlorīdu
|
|
Pie 0,5 % parauga šķīduma 1M nātrija hidroksīdā pievieno vienu piekto daļu tilpuma 2,5 % kalcija hlorīda šķīduma. Veidojas apjomīgas želatīnveida nogulsnes. Ar šo testu var atšķirt algīnskābi no akāciju sveķiem, nātrija karboksimetilcelulozes, karboksimetilcietes, karagināna, želatīna, gati sveķiem, karaja sveķiem, karoba sēklu sveķiem, metilcelulozes un tragakanta sveķiem
|
C.
|
Izgulsnēšana ar amonija sulfātu
|
|
Pie 0,5 % parauga šķīduma 1 M nātrija hidroksīdā pievieno pusi no tā tilpuma piesātinātu amonija sulfāta šķīdumu. Nogulsnes neveidojas. Tā var atšķirt algīnskābi no agara, nātrija karboksimetilcelulozes, karagināna, deesterificēta pektīna, želatīna, karoba sēklu sveķiem, metilcelulozes un cietes
|
|
Izšķīdina, cik iespējams pilnīgi, 0,01 g parauga, sakratot ar 0,15 ml 0,1 N nātrija hidroksīda, pievieno 1 ml skāba dzelzs (III) sulfāta šķīduma. 5 minūšu laikā parādās ķiršu sarkans krāsojums, kas vēlāk kļūst tumši purpursarkans.
|
Tīrības pakāpe
|
5 pH (3 % suspensijā)
|
No 2,0 līdz 3,5
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 h)
|
Sulfātpelni
|
Ne vairāk kā 8 %, rēķinot uz bezūdens vielu
|
Nātrija hidroksīds (1 M šķīdums)
|
Ne vairāk kā 2 %, aprēķinātas nešķīstošai bezūdens vielai
|
Formaldehīds
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 500 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Nekonstatē 10 g paraugā”
|
|
3.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 401 nātrija alginātu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 401 NĀTRIJA ALGINĀTS
Definīcija
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Nātrija algināts
|
Ķīmiskā formula
|
(C6H7NaO6)n
|
Molekulmasa
|
10 000–600 000 (vidēji)
|
Pamatvielas saturs
|
No bezūdens nātrija algināta var iegūt ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 21 % oglekļa dioksīda, kas atbilst ne mazāk kā 90,8 % un ne vairāk kā 106,0 % nātrija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 222)
|
Apraksts
|
Balta līdz iedzeltena šķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, gandrīz bez smaržas
|
Identifikācija
|
Pozitīvs nātrija jonu un algīnskābes tests
|
|
Tīrības pakāpe
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 h)
|
Ūdenī nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 2 %, rēķinot uz bezūdens vielu
|
Formaldehīds
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 500 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Nekonstatē 10 g paraugā”
|
|
4.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 402 kālija alginātu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 402 KĀLIJA ALGINĀTS
Definīcija
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Kālija algināts
|
Ķīmiskā formula
|
(C6H7KO6)n
|
Molekulmasa
|
10 000–600 000 (vidēji)
|
Pamatvielas saturs
|
No bezūdens kālija algināta var iegūt ne mazāk kā 16,5 % un ne vairāk kā 19,5 % oglekļa dioksīda, kas atbilst ne mazāk kā 89,2 % un ne vairāk kā 105,5 % kālija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 238)
|
Apraksts
|
Balta līdz iedzeltena šķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, gandrīz bez smaržas
|
Identifikācija
|
Pozitīvs kālija jonu un algīnskābes tests
|
|
Tīrības pakāpe
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 h)
|
Ūdenī nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 2 %, rēķinot uz bezūdens vielu
|
Formaldehīds
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 500 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Nekonstatē 10 g paraugā”
|
|
5.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 403 amonija alginātu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 403 AMONIJA ALGINĀTS
Definīcija
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Amonija algināts
|
Ķīmiskā formula
|
(C6H11NO6)n
|
Molekulmasa
|
10 000–600 000 (vidēji)
|
Pamatvielas saturs
|
No bezūdens amonija algināta var iegūt ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 21 % oglekļa dioksīda, kas atbilst ne mazāk kā 88,7 % un ne vairāk kā 103,6 % amonija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 217)
|
Apraksts
|
Šķiedrveida viela vai graudains pulveris baltā vai iedzeltenā krāsā
|
Identifikācija
|
Pozitīvs amonija jonu un algīnskābes tests
|
|
Tīrības pakāpe
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 h)
|
Sulfātpelni
|
Ne vairāk kā 7 % žāvētā vielā
|
Ūdenī nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 2 %, rēķinot uz bezūdens vielu
|
Formaldehīds
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 500 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Absent in 10 g”
|
|
6.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 404 kalcija alginātu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 404 KALCIJA ALGINĀTS
Sinonīmi
|
Algināta kalcija sāls
|
Definīcija
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Kalcija algināts
|
Ķīmiskā formula
|
(C6H7Ca1/2O6)n
|
Molekulmasa
|
10 000–600 000 (vidēji)
|
Pamatvielas saturs
|
No bezūdens kalcija algināta var iegūt ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 21 % oglekļa dioksīda, kas atbilst ne mazāk kā 89,6 % un ne vairāk kā 104,5 % kalcija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 219)
|
Apraksts
|
Balta līdz iedzeltena šķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, gandrīz bez smaržas
|
Identifikācija
|
Pozitīvs kalcija jonu un algīnskābes tests
|
|
Tīrības pakāpe
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 15,0 % (105 °C, 4 h)
|
Formaldehīds
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 500 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Nekonstatē 10 g paraugā”
|
|
7.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 405 propān-1,2-diola alginātu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 405 PROPĀN-1,2-DIOLA ALGINĀTS
Sinonīmi
|
Hidroksipropilalgināts
Algīnskābes 1,2-propāndiola esteris
Propilēnglikola algināts
|
Definīcija
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Algīnskābes propān-1,2-diola esteris ir mainīga sastāva materiāls atkarībā no esterifikācijas pakāpes un no brīvo un neitralizēto karboksilgrupu skaita molekulā
|
Ķīmiskā formula
|
(C9H14O7)n (esterificēts)
|
Molekulmasa
|
10 000–600 000 (vidēji)
|
Pamatvielas saturs
|
No bezūdens propān-1,2-diola algināta var iegūt ne mazāk kā 16 % un ne vairāk kā 20 % oglekļa dioksīda (CO2)
|
Apraksts
|
Balta līdz iedzeltenbrūna šķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, gandrīz bez smaržas
|
Identifikācija
|
Pēc hidrolīzes pozitīvs 1,2-propāndiola un algīnskābes tests
|
|
Tīrības pakāpe
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 20 % (105 °C, 4 h)
|
Propān-1,2-diols (kopīgais)
|
Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 45 %
|
Brīvs propān-1,2-diols
|
Ne vairāk kā 15 %
|
Ūdenī nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 2 %, rēķinot uz bezūdens vielu
|
Formaldehīds
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 500 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Nekonstatē 10 g paraugā”
|
|
8.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 407 karaginānu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 407 KARAGINĀNS
Sinonīmi
|
Tirdzniecības produkti tiek pārdoti ar dažādiem nosaukumiem, piemēram:
Īrijas sūnas geloze
Eucheuman (no Eucheuma spp.)
Iridophycan (no Iridaea spp.)
Hypnean (no Hypnea spp.)
Furcellaran vai dāņu agars (no Furcellaria fastigiata)
Karagināns (no Chondrus un Gigartina spp.).
|
Definīcija
|
Karaginānu iegūst ekstrakcijā ar ūdeni no Rhodophyceae (sārtaļģes) klases Gigartinaceae, Solieriaceae, Hypneaeceae un Furcellariaceae dzimtas dabīgām aļģēm. Izgulsnēšanai drīkst lietot tikai šādus organiskos šķīdinātājus: metanolu, etanolu un propān–2–olu. Karagināns sastāv galvenokārt no polisaharīdu sulfātestera kālija, nātrija, magnija un kalcija sāļiem, kuru hidrolīzē rodas galaktoze un 3,6-anhidrogalaktoze. Karaginānu nedrīkst hidrolizēt vai citādi ķīmiski apstrādāt. Formaldehīds var būt piemaisījumu veidā līdz 5 mg/kg
|
Einecs numurs
|
232-524-2
|
Apraksts
|
Iedzeltens līdz bezkrāsains, rupjš vai smalks pulveris, praktiski bez smaržas
|
Identifikācija
|
Pozitīvi galaktozes, anhidrogalaktozes un sulfāta testi
|
|
Tīrības pakāpe
|
Metanola, etanola, propān–2–ola saturs
|
Ne vairāk kā 0,1 % katra atsevišķi vai kopā
|
Viskozitāte (1,5 % šķīd., 75 °C)
|
Ne mazāka kā 5 mPa.s
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 12 % (105 °C, 4 h)
|
Sulfātu saturs
|
Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 %, aprēķināti kā SO4 bezūdens vielai
|
Pelnu saturs
|
Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 % pie 550 °C, aprēķināts bezūdens vielai
|
Skābē nešķīstošo pelnu saturs
|
Ne vairāk kā 1 %, aprēķināts bezūdens vielai (nešķīst 10 % sālsskābē)
|
Skābē nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 2 %, aprēķināti bezūdens vielai (nešķīst 1 % v/v sērskābē)
|
Nelielas molekulmasas karagināns
(Frakcija ar molekulmasu zem 50 kDa)
|
Ne vairāk kā 5 %
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 2 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 300 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Nekonstatē 10 g paraugā”
|
|
9.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 404 apstrādātām Eucheuma aļģēm, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 407a APSTRĀDĀTAS EUCHEUMA AĻĢES
Sinonīmi
|
PES (akronīms apstrādātām Eucheuma aļģēm)
|
Definīcija
|
Apstrādātas Eucheuma aļģes iegūst, apstrādājot ar sārma (KOH) ūdens šķīdumu Rhodophyceae (sārtaļģes) klases dabiskās Eucheuma cottonii un Eucheuma spinosum aļģes, tādā veidā attīrot tās no piemaisījumiem. Pēc tam tās mazgā ar tīru ūdeni un žāvē. Tālāk var attīrīt, mazgājot ar metanolu, etanolu vai propān–2–olu un žāvējot. Produkts sastāv galvenokārt no polisaharīdu sulfātesteru kālija sāļiem, kuru hidrolīzē rodas galaktoze un 3,6–anhidrogalaktoze. Produkts satur nelielus daudzumus nātrija, kalcija un magnija sāļu. Produkts satur līdz 15 % celulozes. Attīrītās Eucheuma aļģēs esošo karaginānu nedrīkst hidrolizēt vai citādi ķīmiski apstrādāt. Formaldehīds var būt piemaisījumu veidā, līdz 5 mg/kg.
|
Apraksts
|
Dzeltenbrūns līdz dzeltens, rupjš vai smalks pulveris, gandrīz bez smaržas
|
Identifikācija
|
A.
|
Pozitīvi galaktozes, anhidrogalaktozes un sulfāta testi
|
|
|
|
Veido duļķainu, viskozu suspensiju ūdenī. Nešķīst etanolā
|
Tīrības pakāpe
|
Metanola, etanola, propān–2–ola saturs
|
Ne vairāk kā 0,1 % katra atsevišķi vai kopā
|
Viskozitāte (1,5 % šķīdums 75 °C temperatūrā)
|
Ne mazāka kā 5 mPa.s
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 12 % (105 °C, 4 h)
|
Sulfāts
|
Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 %, aprēķināti kā SO4 bezūdens vielai
|
Pelni
|
Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 % pie 550°C, aprēķināts bezūdens vielai
|
Skābē nešķīstošie pelni
|
Ne vairāk kā 1 %, aprēķināts bezūdens vielai (nešķīst 10 % sālsskābē)
|
Skābē nešķīstoša viela
|
Ne mazāk kā 8 % un ne vairāk kā 15 %, aprēķināts bezūdens vielai (nešķīst 1 % v/v sērskābē)
|
Nelielas molekulmasas karagināns
(Frakcija ar molekulmasu zem 50 kDa)
|
Ne vairāk kā 5 %
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 5 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 2 mg/kg
|
Kopējais mikroorganismu daudzums
|
Ne vairāk kā 5 000 kolonijas/g
|
Raugs un pelējums
|
Ne vairāk kā 300 kolonijas/g
|
E. coli
|
Nekonstatē 5 g paraugā
|
Salmonella spp.
|
Nekonstatē 10 g paraugā”
|
|
10.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 412 guāra sveķiem, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 412 GUĀRA SVEĶI
Sinonīmi
|
Ciamopsis sveķi
Guāra milti
|
Definīcija
|
Guāra sveķi ir guāra auga (Cyamopsis tetragonolobus (L.) Taub, Leguminosae dzimta) sēklu dīgļu endosperma, kas sastāv galvenokārt no lielmolekulāriem hidrokoloidāliem polisaharīdiem, kuri veidoti no galaktopiranozes un mannopiranozes grupām, kas savienotas ar glikozīdu saitēm, un kurus ķīmiski var nosaukt par galaktomannāniem. Sveķi var būt daļēji hidrolizēti, izmantojot termisko apstrādi, hidrolīzi ar vāju skābi vai oksidēšanas bāziskā vidē, lai pielāgotu viskozitāti
|
Einecs numurs
|
232-536-0
|
Molekulmasa
|
Sastāv galvenokārt no lielmolekulāriem hidrokoloidāliem polisaharīdiem (50 000–8 000 000)
|
Pamatvielas saturs
|
Satur ne mazāk kā 75 % galaktomannāna
|
Apraksts
|
Balts līdz iedzelteni balts pulveris, gandrīz bez smaržas
|
Identifikācija
|
A.
|
Pozitīvi galaktozes un mannozes testi
|
|
|
|
Šķīst aukstā ūdenī
|
Tīrības pakāpe
|
Žāvēšanas zudumi
|
Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 5 h)
|
Pelni
|
Ne vairāk kā 5,5 %, noteikts 800 °C temperatūrā
|
Skābē nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 7 %
|
Proteīns (N × 6,25)
|
Ne vairāk kā 10 %
|
Ciete
|
Nekonstatē ar šādu metodi: pie parauga šķīduma (1/10) pievieno dažus pilienus joda šķīduma, nedrīkst parādīties zils krāsojums
|
Organiskie peroksīdi
|
Ne vairāk kā 0,7 meq aktīvā skābekļa/kg parauga
|
Furfurols
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 2 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg
|
Kadmijs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg”
|
|
11.
|
Aiz ieraksta “E 503 (ii)” pievieno šādu tekstu par E 504 (i):
“E 504 (I) MAGNIJA KARBONĀTS
Sinonīmi
|
Hidromagnezīts
|
Definīcija
|
Magnija karbonāts ir bāzisks, hidratēts vai monohidratēts magnija karbonāts vai abu minēto vielu maisījums
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Magnija karbonāts
|
Ķīmiskā formula
|
MgCO3.nH2O
|
Einecs numurs
|
208-915-9
|
Pamatvielas saturs
|
Ne mazāk kā 24 % un ne vairāk kā 26,4 % Mg
|
Apraksts
|
Viegla, balta, irdena masa bez smaržas vai balts, apjomīgs pulveris
|
Identifikācija
|
|
Praktiski nešķīst ne ūdenī, ne etanolā
|
B.
|
Pozitīvi magnija un karbonāta jonu testi
|
|
|
Tīrības pakāpe
|
Skābē nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 0,05 %
|
Ūdenī šķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 1 %
|
Kalcijs
|
Ne vairāk kā 0,4 %
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 4 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 2 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg”
|
|
12.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 526 kalcija hidroksīdu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 526 KALCIJA HIDROKSĪDS
Sinonīmi
|
Dzēstie kaļķi, hidratētie kaļķi
|
Definīcija
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Kalcija hidroksīds
|
Einecs numurs
|
215-137-3
|
Ķīmiskā formula
|
Ca(OH)2
|
Molekulmasa
|
74,09
|
Pamatvielas saturs
|
Ne mazāk par 92 %
|
Apraksts
|
Balts pulveris
|
Identifikācija
|
A.
|
Pozitīvi sārma un kalcija testi
|
|
|
|
Vāji šķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. Šķīst glicerīnā
|
Tīrības pakāpe
|
Skābē nešķīstošo pelnu saturs
|
Ne vairāk kā 1,0 %
|
Magnija un sārmu metālu sāļi
|
Ne vairāk kā 2,7 %
|
Bārijs
|
Ne vairāk kā 300 mg/kg
|
Fluorīdi
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 6 mg/kg”
|
|
13.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 529 kalcija oksīdu, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 529 KALCIJA OKSĪDS
Sinonīmi
|
Dedzinātie kaļķi
|
Definīcija
|
|
Ķīmiskais nosaukums
|
Kalcija oksīds
|
Einecs numurs
|
215-138-9
|
Ķīmiskā formula
|
CaO
|
Molekulmasa
|
56,08
|
Pamatvielas saturs
|
Ne mazāk kā 95 % izkarsētā vielā
|
Apraksts
|
Cietas, baltas vai pelēcīgi baltas granulas, vai arī balts līdz pelēcīgs pulveris
|
Identifikācija
|
A.
|
Pozitīvs sārma un kalcija tests
|
|
|
B.
|
Samitrinot paraugu ūdenī, rodas siltums
|
|
|
|
Vāji šķīst ūdenī. Nešķīst etanolā. Šķīst glicerīnā
|
Tīrības pakāpe
|
Karsēšanas zudumi
|
Ne vairāk par 10 % (aptuveni 800 oC līdz nemainīgai masai)
|
Skābē nešķīstoša viela
|
Ne vairāk kā 1 %
|
Bārijs
|
Ne vairāk kā 300 mg/kg
|
Magnija un sārmu metālu sāļi
|
Ne vairāk kā 3,6 %
|
Fluorīdi
|
Ne vairāk kā 50 mg/kg
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 7 mg/kg”
|
|
14.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 901 bišu vasku, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 901 BIŠU VASKS
Sinonīmi
|
Baltais vasks, dzeltenais vasks
|
Definīcija
|
Dzeltenais bišu vasks ir vasks, ko iegūst, kausējot medus bišu Apis mellifera L. šūnas ar karstu ūdeni un tās attīrot no piemaisījumiem
Balto bišu vasku iegūst, balinot dzelteno bišu vasku
|
Einecs numurs
|
232–383–7 (bišu vasks)
|
Apraksts
|
Dzeltenīgi balti (baltā forma) vai dzeltenīgi līdz pelēcīgi brūni (dzeltenā forma) gabali vai plēksnes ar smalki graudainu un nekristālisku lūzumu un ar patīkamu, medum līdzīgu smaržu
|
Identifikācija
|
|
62 °C–65 °C
|
|
Ap 0,96
|
|
Nešķīst ūdenī
Vāji šķīst spirtā
Labi šķīst hloroformā un ēterī
|
Tīrības pakāpe
|
Skābes skaitlis
|
Ne mazāk par 17 un ne vairāk par 24
|
Pārziepjošanas skaitlis
|
87–104
|
Peroksīda skaitlis
|
Nepārsniedz 5
|
Glicerīns un citi polioli
|
Ne vairāk kā 0,5 % (piemēram, glicerīns)
|
Cerezīns, parafīni un daži citi vaski
|
Nekonstatē
|
Tauki, Japānas vasks, kolofonijs un ziepes
|
Nekonstatē
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 2 mg/kg
|
Dzīvsudrabs
|
Ne vairāk kā 1 mg/kg”
|
|
15.
|
Tekstu, kas attiecas uz E 905 mikrokristāliskajiem vaskiem, aizstāj ar šādu tekstu:
“E 905 MIKROKRISTĀLISKIE VASKI
Sinonīmi
|
Naftas vaski, vaski, kas iegūti no ogļūdeņražu izejvielām, pēc Fišera–Tropša sintēzes metodes iegūtie vaski, sintētiskie vaski, sintētiskais parafīns
|
Definīcija
|
No naftas vai sintētiskajām izejvielām iegūtu cietu, piesātinātu ogļūdeņražu attīrīts maisījums
|
Apraksts
|
Balts līdz dzintarkrāsas vasks, bez smaržas
|
Identifikācija
|
|
Nešķīst ūdenī, ļoti nedaudz šķīst etanolā
|
B.
|
Refrakcijas koeficients
|
|
nD
100 1,434–1,448
vai nD
120 1,426–1,440
|
Tīrības pakāpe
|
Molekulmasa
|
Vidēji ne mazāk kā 500
|
Viskozitāte
|
Ne mazāka par 1,1 × 10-5 m2 s-1 pie 100 °C
vai ne mazāka par 0,8 × 10-5 m2 s-1 at 120 °C, ja sacietē pie 100 °C
|
Atlikums pēc dedzināšanas
|
Ne vairāk par 0,1 masas %
|
Oglekļa atomu skaits 5 % no destilācijas temperatūras
|
Ne vairāk kā 5 % molekulu, kur oglekļa atomu skaits ir mazāks par 25
|
Krāsa
|
Atbilst testam
|
Sērs
|
Ne vairāk par 0,4 masas %
|
Arsēns
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Svins
|
Ne vairāk kā 3 mg/kg
|
Policikliskie aromātiskie savienojumi
|
Policikliskajiem aromātiskajiem ogļūdeņražiem, kurus iegūst ekstrakcijā ar dimetilsulfoksīdu, ir šāda ultravioletā absorbcija:
viļņa garums (nm),
|
maksimālā absorbcija uz optiskā ceļa 1 cm
|
280–289
|
0,15
|
290–299
|
0,12
|
300–359
|
0,08
|
360–400
|
0,02
|
Alternatīva, ja sacietē pie 100 °C:
PAC metode, skat. 21 CFR& 175.250;
Absorbcija pie 290 nm dekahidronaftalīnā 88 °C temperatūrā: nepārsniedz 0,01”
|
|
16.
|
Svītro tekstu, kas attiecas uz E 230 un E 233.
|