EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32004R1429
Commission Regulation (EC) No 1429/2004 of 9 August 2004 amending Regulation (EC) No 753/2002 laying down certain rules for applying Council Regulation (EC) No 1493/1999 as regards the description, designation, presentation and protection of certain wine sector products
Komisijas Regula (EK) Nr. 1429/2004 (2004. gada 9. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību
Komisijas Regula (EK) Nr. 1429/2004 (2004. gada 9. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību
OV L 263, 10.8.2004, p. 11–20
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Šis dokuments ir publicēts īpašajā(-os) izdevumā(–os)
(BG, RO)
OV L 330M, 9.12.2008, p. 7–16
(MT)
No longer in force, Date of end of validity: 31/07/2009; Iesaist. atcelta ar 32009R0607
10.8.2004 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 263/11 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1429/2004
(2004. gada 9. augusts),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 53. pantu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Regulā (EK) Nr. 753/2002 (2) ir jāizdara daži grozījumi Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas (turpmāk – “jaunās dalībvalstis”) pievienošanās Eiropas Savienībai dēļ. |
(2) |
Līdz ar minēto pievienošanos ir noskaidrojies, ka vīnkopības reģions ne vienmēr atrodas tikai vienas dalībvalsts teritorijā un ka tradicionāliem apzīmējumiem var būt pārrobežu raksturs. Tādēļ ir jāgroza noteikums par tradicionālajiem apzīmējumiem, lai konkrētus tradicionālos apzīmējumus saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem varētu izmantot divas vai vairākas dalībvalstis. |
(3) |
Regulas (EK) Nr. 753/2002 28. pantā ir paredzēti noteikumi attiecībā uz galda vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un ir uzskaitīti tradicionālie apzīmējumi, ko šādu vīnu aprakstam izmanto dažādos dalībvalstu reģionos. Šis saraksts ir jāpielāgo, tajā iekļaujot attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto jaunās dalībvalstis. |
(4) |
Ir jāpielāgo īpašo tradicionālo apzīmējumu un tradicionālo papildapzīmējumu saraksti, ņemot vērā attiecīgos apzīmējumus, ko izmanto jaunās dalībvalstis. |
(5) |
Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikumā ir uzskaitīti vīnogu šķirņu nosaukumi un to sinonīmi, kas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un ko var norādīt vīnu marķējumā. Šis pielikums ir jāpielāgo, ņemot vērā attiecīgos apzīmējumus, ko jaunās dalībvalstis izmantoja šīs regulas piemērošanas dienā. |
(6) |
Regula (EK) Nr. 753/2002 ir attiecīgi jāgroza. |
(7) |
Kontroles nolūkā un lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 753/2002 grozījumu piemērošanu no dienas, kad stājas spēkā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgums, šī regula ir jāpiemēro no 2004. gada 1. maija. |
(8) |
Lai atvieglotu pāreju no vīnu marķēšanas režīma, kas jaunajās dalībvalstīs darbojās pirms pievienošanās Kopienas noteikumiem par vīnu marķēšanu, ir jāļauj uzņēmējiem izmantot etiķetes un fasējuma materiālu, kas iespiests saskaņā ar iepriekšējiem valstu noteikumiem. |
(9) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 753/2002 groza šādi:
1) |
Regulas 24. panta 5. punktā iekļauj šādu daļu: “Tradicionālu apzīmējumu uzskata par tradicionālu vienas dalībvalsts oficiālajā valodā, ja tas minētajā oficiālajā valodā un konkrētā blakus esošas dalībvalsts(-u) pierobežas reģionā ir ticis izmantots attiecībā uz vīniem, kas ražoti saskaņā ar vienādiem nosacījumiem, ja vien šāds apzīmējums vienā no minētajām dalībvalstīm atbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un abas dalībvalstis savstarpēji vienojas noteikt, izmantot un aizsargāt šādu apzīmējumu.” |
2) |
Regulas 28. panta pirmajā daļā pēc astotā ievilkuma iekļauj šādus ievilkumus:
|
3) |
Regulas 29. pantu groza šādi:
|
4) |
Regulas 30. pantā iekļauj šādu f) apakšpunktu:
|
5) |
Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu. |
6) |
Regulas III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
2. pants
Slovēnijas gadījumā produktus, uz kuriem attiecas šī regula un kuru apraksts un noformējums slovēņu valodā atbilda Slovēnijas piemērojamiem noteikumiem pirms tās pievienošanās Kopienai 2004. gada 1. maijā, un kuri laisti apgrozībā pirms pievienošanās, taču neatbilst šīs regulas noteikumiem, drīkst glabāt pārdošanai un eksportēt, līdz izbeidzas krājumi, taču ne vēlāk kā līdz 2006. gada 30. aprīlim, bet 2003. vīnogu novākšanas gada gadījumā – līdz 2007. gada 30. aprīlim.
3. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2004. gada 1. maija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2004. gada 9. augustā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Franz FISCHLER
(1) OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
(2) OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 908/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 56. lpp.).
I PIELIKUMS
II PIELIKUMS
Vīnogu šķirņu nosaukumi un to sinonīmi, kas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (1) un ko var norādīt vīnu marķējumā saskaņā ar 19. panta 2. punktu (2)
|
Šķirnes nosaukums vai tā sinonīmi |
Valstis, kas drīkst izmantot šķirnes nosaukumu vai kādu no tā sinonīmiem (3) |
1 |
Agiorgitiko |
Grieķija o |
2 |
Aglianico |
Itālija o, Grieķija o, Malta o |
3 |
Aglianicone |
Itālija o |
4 |
Alicante Bouschet |
Grieķija o, Itālija o, Portugāle o, Alžīrija o, Tunisija o, ASV o, Kipra o N.B. Nosaukumu “Alicante” vienu pašu nevar izmantot vīna apzīmēšanai (izņemot attiecībā uz Itāliju). |
5 |
Alicante Branco |
Portugāle o |
6 |
Alicante Henri Bouschet |
Francija o, Serbija un Melnkalne (8) |
7 |
Alicante |
Itālija o |
8 |
Alikant Buse |
Serbija un Melnkalne (6) |
9 |
Auxerrois |
Dienvidāfrika o, Austrālija o, Kanāda o, Šveice o, Beļģija o, Vācija o, Francija o, Luksemburga o, Nīderlande o, Apvienotā Karaliste o |
11 |
Barbera Bianca |
Itālija o |
12 |
Barbera |
Dienvidāfrika o, Argentīna o, Austrālija o, Horvātija o, Meksika o, Slovēnija o, Urugvaja o, ASV o, Grieķija o, Itālija o, Malta o |
13 |
Barbera Sarda |
Itālija o |
14 |
Blauburgunder |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (18-28-97), Austrija (15-18), Kanāda (18-97), Čīle (18-97), Itālija |
15 |
Blauer Burgunder |
Austrija (14-18), Serbija un Melnkalne (25-97), Šveice |
16 |
Blauer Frühburgunder |
Vācija (51) |
18 |
Blauer Spätburgunder |
Vācija (97), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (14-28-97), Austrija (14-15), Bulgārija (96), Kanāda (14-97), Čīle (14-97), Rumānija (97), Itālija (14-97) |
19 |
Blaufränkisch |
Čehija (50), Austrijao, Vācija, Slovēnija (“Modra frankinja”, “Frankinja”) |
20 |
Borba |
Spānija o |
21 |
Bosco |
Itālija o |
22 |
Bragão |
Portugāle o |
22a |
Budai |
Ungārija o |
23 |
Burgundac beli |
Serbija un Melnkalne (121) |
24 |
Burgundac Crni |
Horvātijao |
25 |
Burgundac crni |
Serbija un Melnkalne (15-99) |
26 |
Burgundac sivi |
Horvātijao, Serbija un Melnkalne o |
27 |
Burgundec bel |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika o |
28 |
Burgundec crn |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (14-18-97) |
29 |
Burgundec siv |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika o |
29a |
Cabernet Moravia |
Čehija o |
30 |
Calabrese |
Itālija (75) |
31 |
Campanário |
Portugāle o |
32 |
Canari |
Argentīna o |
33 |
Carignan Blanc |
Francija o |
34 |
Carignan |
Dienvidāfrika o, Argentīna o, Austrālija (36), Čīle (36), Horvātija o, Izraēla o, Maroka o, Jaunzēlande o, Tunisija o, Grieķija o, Francija o, Portugāle o, Malta o |
35 |
Carignan Noir |
Kipra o |
36 |
Carignane |
Austrālija (34), Čīle (34), Meksika, Turcija, ASV |
37 |
Carignano |
Itālija o |
38 |
Chardonnay |
Dienvidāfrika o, Argentīna (79), Austrālija (79), Bulgārija o, Kanāda (79), Šveice o, Čīle (79), Čehija o, Horvātija o, Ungārija (39), Indija, Izraēla o, Moldāvija o, Meksika (79), Jaunzēlande (79), Rumānija o, Krievija o, Sanmarīno o, Slovākija o, Slovēnija o, Tunisija o, ASV (79), Urugvaja o, Serbija un Melnkalne (“Sardone”), Zimbabve o, Vācija o, Francija, Grieķija (79), Itālija (79), Luksemburga o (79), Nīderlande (79), Apvienotā Karaliste, Spānija, Portugāle, Austrija o, Beļģija (79), Kipra o, Malta o |
39 |
Chardonnay Blanc |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (“Sardone”), Ungārija (38) |
40 |
Chardonnay Musqué |
Kanāda o |
41 |
Chelva |
Spānijao |
42 |
Corinto Nero |
Itālija o |
43 |
Cserszegi fűszeres |
Ungārija o |
44 |
Děvín |
Čehija o |
45 |
Devín |
Slovākija |
45a |
Duna gyöngye |
Ungārija o |
45b |
Dunaj |
Slovākija |
46 |
Durasa |
Itālija o |
47 |
Early Burgundy |
ASV o |
48 |
Fehér Burgundi |
Ungārija (118) |
49 |
Findling |
Vācija o, Apvienotā Karalisteo |
50 |
Frankovka |
Čehija (19), Slovākija (50a) |
50a |
Frankovka modrá |
Slovākija (50) |
51 |
Frühburgunder |
Vācija (16), Nīderlande o |
51a |
Girgenti |
Malta (51c) |
51b |
Ghirgentina |
Malta (51c) |
51c |
Girgentina |
Malta (51a, b) |
52 |
Graciosa |
Portugāle o |
53 |
Grauburgunder |
Vācija, Bulgārija, Ungārijao, Rumānija (54) |
54 |
Grauer Burgunder |
Kanāda, Rumānija (53), Vācija, Austrija |
55 |
Grossburgunder |
Rumānija (17) (63) (“Kekfrankos”) |
56 |
Iona |
ASV o |
57 |
Kanzler |
Apvienotā Karaliste o, Vācijao |
58 |
Kardinal |
Vācija o, Bulgārija o |
59 |
Kékfrankos |
Ungārija (74) |
60 |
Kisburgundi kék |
Ungārija (97) |
61 |
Korinthiaki |
Grieķija o |
62 |
Leira |
Portugāle o |
64 |
Limnio |
Grieķija o |
65 |
Maceratino |
Itālija o |
65a |
Malvasía Riojana |
Spānija (99) |
65b |
Maratheftiko (Μαραθεύτικο) |
Kipra |
65c |
Mátrai muskotály |
Ungārija o |
65d |
Medina |
Ungārija o |
66 |
Monemvasia |
Grieķija (“Monovasia”) |
67 |
Montepulciano |
Itālija o |
67a |
Moravia |
Spānija o |
68 |
Moslavac |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (70), Serbija un Melnkalne o |
70 |
Mozler |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (68) (“Sipon”) |
71 |
Mouratón |
Spānija o |
72 |
Müller-Thurgau |
Dienvidāfrika o, Austrija o, Vācija, Kanāda, Horvātijao, Ungārija o, Serbija un Melnkalneo, Čehija o, Slovākija o, Slovēnijao, Šveice o, Luksemburga, Nīderlande o, Itālija o, Beļģija o, Francijao, Apvienotā Karaliste, Austrālija o, Bulgārija o, ASV o, Jaunzēlande o, Portugāle |
73 |
Muškát moravský |
Čehija o, Slovākija |
74 |
Nagyburgundi |
Ungārija (59) |
75 |
Nero d’Avola |
Itālija (30) |
76 |
Olivella nera |
Itālija o |
77 |
Orange Muscat |
Austrālija o, ASV o |
77a |
Pálava |
Čehija, Slovākija |
78 |
Pau Ferro |
Portugāle o |
79 |
Pinot Chardonnay |
Argentīna (38), Austrālija (38), Kanāda (38), Čīle (38), Meksika (38), Jaunzēlande (38), ASV (38), Turcija o, Beļģija (38), Grieķija (38), Nīderlande, Itālija (38) |
79a |
Pölöskei muskotály |
Ungārija o |
80 |
Portoghese |
Itālija o |
81 |
Pozsonyi |
Ungārija (82) |
82 |
Pozsonyi Fehér |
Ungārija (81) |
82a |
Radgonska ranina |
Slovēnija o |
83 |
Rajnai rizling |
Ungārija (86) |
84 |
Rajnski rizling |
Serbija un Melnkalne (85-88-91) |
85 |
Renski rizling |
Serbija un Melnkalne (84-89-92), Slovēnija (86) |
86 |
Rheinriesling |
Bulgārijao, Austrija, Vācija (88), Ungārija (83), Čehija (94), Itālija (88), Grieķija, Portugāle, Slovēnija (85) |
87 |
Rhine Riesling |
Dienvidāfrikao, Austrālijao, Čīle (89), Moldāvijao, Jaunzēlandeo, Kipra |
88 |
Riesling renano |
Vācija (86), Serbija un Melnkalne (84-86-91), Itālija (86) |
89 |
Riesling Renano |
Čīle (87), Malta o |
90 |
Riminèse |
Francija o |
91 |
Rizling rajnski |
Serbija un Melnkalne (84-85-88) |
92 |
Rizling Rajnski |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika o, Horvātija o |
93 |
Rizling rýnsky |
Slovākija o |
94 |
Ryzlink rýnský |
Čehija (86) |
95 |
Santareno |
Portugāle o |
96 |
Sciaccarello |
Francija o |
97 |
Spätburgunder |
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (14-18-28), Serbija un Melnkalne (16-25), Bulgārija (19), Kanāda (14-18), Čīle, Ungārija (60), Moldāvijao, Rumānija (18), Itālija, Apvienotā Karaliste, Vācija (18) |
98 |
Štajerska Belina |
Horvātijao, Slovēnijao |
99 |
Subirat |
Spānija (65a) |
100 |
Terrantez do Pico |
Portugāleo |
101 |
Tintilla de Rota |
Spānijao |
102 |
Tinto de Pegões |
Portugāleo |
103 |
Tocai friulano |
Itālija (104) N.B. Nosaukumu “Tocai friulano” drīkst izmantot tikai attiecībā uz noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem, kuru izcelsme ir Veneto un Friuli reģionos pārejas posmā līdz 2007. gada 31. martam. |
104 |
Tocai Italico |
Itālija (103) N.B. Sinonīmu “Tocai italico” drīkst izmantot tikai attiecībā uz noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem, kuru izcelsme ir Veneto un Friuli reģionos pārejas posmā līdz 2007. gada 31. martam. |
105 |
Tokay Pinot gris |
Francija N.B. Sinonīmu “Tokay Pinot gris” drīkst izmantot tikai attiecībā uz noteiktos reģionos ražotiem kvalitatīviem vīniem, kuru izcelsme ir Bas-Rhin un Haut-Rhin departamentos pārejas posmā līdz 2007. gada 31. martam. |
106 |
Torrontés riojano |
Argentīna o |
107 |
Trebbiano |
Dienvidāfrikao, Argentīnao, Austrālija o, Kanāda o, Kiprao, Horvātija o, Urugvaja o, ASV, Izraēla, Itālija, Malta |
108 |
Trebbiano Giallo |
Itālija o |
109 |
Trigueira |
Portugāle |
110 |
Verdea |
Itālija o |
111 |
Verdeca |
Itālija |
112 |
Verdelho |
Dienvidāfrika o, Argentīna, Austrālija, Jaunzēlande, ASV, Portugāle |
113 |
Verdelho Roxo |
Portugāle o |
114 |
Verdelho Tinto |
Portugāle o |
115 |
Verdello |
Itālija o |
116 |
Verdese |
Itālija o |
117 |
Verdejo |
Spānija |
118 |
Weißburgunder |
Dienvidāfrika (120)o, Kanāda, Čīle (119), Ungārija (48), Vācija (119, 120), Austrija (119), Apvienotā Karalisteo, Itālija |
119 |
Weißer Burgunder |
Vācija (118, 120), Austrija (118), Čīle (118), Šveice, Itālija |
120 |
Weissburgunder |
Dienvidāfrika (118), Vācija (118, 119), Apvienotā Karaliste, Itālija |
121 |
Weisser Burgunder |
Serbija un Melnkalne (23) |
122 |
Zalagyöngye |
Ungārija o |
(1) Šie šķirņu nosaukumi un to sinonīmi pilnīgi vai daļēji, tulkojumā vai īpašības vārda formā atbilst ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ko izmanto vīna aprakstam.
(2) Paskaidrojums:
— |
: |
apzīmējumi vai skaitļi iekavās |
: |
atsauce uz minētās šķirnes sinonīmu |
— |
: |
“o” |
: |
nav sinonīmu |
— |
: |
apzīmējumi vai skaitļi treknrakstā |
: |
2. sleja: vīnogu šķirnes nosaukums 3. sleja: valsts, kur nosaukums atbilst šķirnei un atsaucei uz šķirni |
— |
: |
apzīmējumi un skaitļi, kas nav treknrakstā |
: |
2. sleja: vīnogu šķirnes sinonīms 3. sleja: valsts, kas izmanto vīnogu šķirnes sinonīmu |
(3) Attiecīgajām valstīm šajā pielikumā minētās atkāpes ir atļauts izmantot tikai attiecībā uz vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas ražoti administratīvajās vienībās, kurās attiecīgo šķirņu ražošana ir atļauta šīs regulas spēkā stāšanās laikā, saskaņā ar nosacījumiem, ko attiecīgās valstis ir paredzējušas šo vīnu ražošanai un noformēšanai.
II PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 753/2002 III pielikumā iekļauj šādu tekstu:
“Tradicionālais apzīmējums |
Attiecīgie vīni |
Produkta kategorijas |
Valoda |
III pielikumā iekļautais datums |
Attiecīgā trešā valsts |
ČEHIJA |
|||||
Īpaši tradicionālie apzīmējumi, kas minēti 29. pantā |
|||||
pozdní sběr |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
čehu |
|
|
Tradicionālie papildapzīmējumi |
|||||
archivní víno |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
čehu |
|
|
panenské víno |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
čehu |
|
|
KIPRA |
|||||
Īpaši tradicionālie apzīmējumi, kas minēti 29. pantā |
|||||
Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
grieķu |
|
|
28. pantā minētie apzīmējumi |
|||||
Τοπικός Οίνος |
visi |
galda vīns ar GI |
grieķu |
|
|
Tradicionālie papildapzīmējumi |
|||||
Μοναστήρι (Monastiri) |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar GI |
grieķu |
|
|
Κτήμα (Ktima) |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns un galda vīns ar GI |
grieķu |
|
|
UNGĀRIJA |
|||||
Īpaši tradicionālie apzīmējumi, kas minēti 29. pantā |
|||||
minőségi bor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
különleges minőségű bor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
fordítás |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
máslás |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
szamorodni |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
“aszú … puttonyos”, kam pievieno numurus 3 līdz 6 |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
aszúeszencia |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
eszencia |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
28. pantā minētie apzīmējumi |
|||||
tájbor |
visi |
galda vīns ar GI |
ungāru |
|
|
Tradicionālie papildapzīmējumi |
|||||
bikavér |
Eger, Szekszárd |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
késői szüretelésű bor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
válogatott szüretelésű bor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
muzeális bor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
siller |
visi |
galda vīns ar GI un noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
ungāru |
|
|
SLOVĀKIJA |
|||||
Īpaši tradicionālie apzīmējumi, kas minēti 29. pantā |
|||||
forditáš |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovāku |
|
|
mášláš |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovāku |
|
|
samorodné |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovāku |
|
|
“výber … putňový”, kam pievieno numurus 3 līdz 6 |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovāku |
|
|
výberová esencia |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovāku |
|
|
esencia |
Tokaj |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovāku |
|
|
SLOVĒNIJA |
|||||
Īpaši tradicionālie apzīmējumi, kas minēti 29. pantā |
|||||
Penina |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
slovēņu |
|
|
Tradicionālie papildapzīmējumi |
|||||
pozna trgatev |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
izbor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
jagodni izbor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
suhi jagodni izbor |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
ledeno vino |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
arhivsko vino |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
mlado vino |
visi |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
Cviček |
Dolenjska |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu |
|
|
Teran |
Kras |
noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns |
slovēņu” |
|
|