EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32003R0058
Council Regulation (EC) No 58/2003 of 19 December 2002 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes
Padomes Regula (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus
Padomes Regula (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus
OV L 11, 16.1.2003, p. 1–8
(ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV) Šis dokuments ir publicēts īpašajā(-os) izdevumā(–os)
(CS, ET, LV, LT, HU, MT, PL, SK, SL, BG, RO, HR)
In force
Oficiālais Vēstnesis L 011 , 16/01/2003 Lpp. 0001 - 0008
Padomes regula (EK) Nr. 58/2003 (2002. gada 19. decembris), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu [3], tā kā: (1) Aizvien pieaug to programmu skaits, kuras saskaņā ar Līguma 3. pantu tiek izstrādātas dažādās jomās un ir paredzētas dažādiem saņēmējiem; Komisija parasti atbild par pasākumu noteikšanu šādu programmu (Kopienas programmu) īstenošanai. (2) Attiecīgo Kopienas programmu īstenošanu vismaz daļēji finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta līdzekļiem. (3) Saskaņā ar Līguma 274. pantu par budžeta izpildi atbild Komisija. (4) Ja reiz Komisijai ir jāsniedz pietiekams pārskats pilsoņiem, tai pirmām kārtām jāpievērš uzmanība tās institucionālajiem uzdevumiem. Tādējādi Komisijai jābūt iespējai dažus no uzdevumiem, kas saistīti ar Kopienas programmu īstenošanu, uzticēt trešām personām. Uzticot konkrētus pārvaldības uzdevumus ārējām organizācijām, varētu vēl efektīvāk sasniegt šādu Kopienas programmu izvirzītos mērķus. (5) Tomēr pārvaldības uzdevumi ārējām organizācijām jāuztic, nepārkāpjot Līgumā noteiktās iestāžu sistēmas robežas. Tas nozīmē, ka uzdevumus, kuru īstenošana saskaņā ar Līgumu ir uzticēta iestādēm, kurām ir diskrecionāra vara politiskās izvēles īstenošanā praksē, nevar uzticēt ārējām organizācijām. (6) Bez tam uzdevumus uztic ārējām organizācijām, balstoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, ņemot vērā dažādus faktorus, piemēram, tādu uzdevumu noteikšanu, kuru uzticēšana ārējām organizācijām būtu pamatota, izmaksu un ieguvumu analīzi, kas ietver ar koordinēšanu un pārbaudēm saistītos izdevumus, ietekmi uz cilvēkresursiem, ārpakalpojumu izmantošanas efektivitāti un elastību, izmantoto procedūru vienkāršošanu, ārpakalpojumu tuvināšanu gala saņēmējiem, Kopienas kā attiecīgās Kopienas programmas īstenošanas veicinātājas lomu un nepieciešamību uzturēt pietiekamu speciālās profesionālās prasmes līmeni Komisijā. (7) Viens no ārējo organizāciju piesaistīšanas veidiem ir to Kopienas struktūru izmantošana, kurām ir juridiskas personas statuss (izpildaģentūras). (8) Lai nodrošinātu izpildaģentūru atbilstību institucionālajiem noteikumiem, ir jāizstrādā to statūts, īpaši attiecībā uz tādiem svarīgiem aspektiem kā to struktūra, uzdevumi, darbība, budžeta sistēma, personāls, uzraudzība un atbildība. (9) Būdama iestāde, kas atbild par dažādu Kopienas programmu īstenošanu, Komisija ir viskompetentākā, lai novērtētu, vai un cik lielā mērā ir lietderīgi uzticēt ar konkrētas(-u) Kopienas programmas(-u) pārvaldību saistītos uzdevumus izpildaģentūrai. Tomēr izpildaģentūras piesaistīšana neatbrīvo Komisiju no atbildības saskaņā ar Līgumu, jo īpaši 274. pantu. Tāpēc Komisijai ir uzmanīgi jāuzrauga un jākontrolē katras izpildaģentūras darbība, īpaši tās vadības struktūru darbs. (10) Tas nozīmē, ka Komisijai ir tiesības izlemt, vai izveidot un, attiecīgā gadījumā, likvidēt izpildaģentūru saskaņā ar šo regulu. Tā kā lēmums par izpildaģentūras izveidošanu ir vispārējas kompetences pasākums saskaņā ar 2. pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, kas nosaka Komisijai uzticēto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību, [4] šādi lēmumi ir jāpieņem saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. (11) Komisijai ir arī jābūt pilnvarotai iecelt gan katras izpildaģentūras Koordinācijas komitejas locekļus, gan tās direktoru, lai nodrošinātu, ka, izpildaģentūrai uzticot uzdevumus, kas ir tās prerogatīva, Komisija nezaudē kontroli pār to. (12) Izpildaģentūras veiktajām darbībām jābūt saskaņā ar programmu izstrādes noteikumiem, kurus nosaka Komisija attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldību, ko īsteno izpildaģentūra. Aģentūras gada darba programma ir jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai, un tai jāsaskan ar budžeta lēmumiem. (13) Lai nodrošinātu, ka ārpakalpojumu izmantošana ir efektīva, un, izveidojot izpildaģentūru, var sasniegt vislabākos rezultātus programmas īstenošanā, Komisijai ir jābūt tiesībām uzticēt tai visus vai dažus no Kopienas programmas(-u) īstenošanas uzdevumiem, izņemot gadījumus, kad politiskās izvēles īstenošanai praksē ir nepieciešama diskrecionāra vara. Pie uzdevumiem, kurus var uzticēt izpildaģentūrām, pieder visu vai dažu attiecīgā projekta fāžu pārvaldība, budžeta izpilde, Komisijai iesniedzamās informācijas apkopošana un apstrāde un priekšlikumu sagatavošana Komisijai. (14) Tā kā ir paredzēts, ka izpildaģentūra no sava budžeta sedz vienīgi darbības izmaksas, tās ieņēmumus galvenokārt veido subsīdijas, kas ieskaitītas Eiropas Savienības vispārējā budžetā, par ko lemj budžeta lēmējinstitūcija, un kas saņemtas no līdzekļu asignējuma Kopienas programmu pārvaldībai, ko veic izpildaģentūra. (15) Lai piemērotu Līguma 274. pantu, darbības asignējumus Kopienas programmām, ar kuru pārvaldību nodarbojas izpildaģentūra, ir jāturpina ieskaitīt Eiropas Savienības vispārējā budžetā un to izpilde jāveic, tieši ieskaitot budžetā. Tādējādi finanšu operācijas saistībā ar šiem asignējumiem jāizdara saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5]. (16) Izpildaģentūrai var uzticēt veikt uzdevumus saistībā ar tādu programmu pārvaldību, kuras finansē no citiem avotiem, kas nav Eiropas Savienības vispārējais budžets. Tomēr arī netieši tas nedrīkst būt saistīts ar papildu administratīvajiem izdevumiem, kuri jāsedz no papildu asignējumiem, kas ieskaitīti attiecīgajā vispārējā budžetā. Šādos gadījumos šī regula jāpiemēro saskaņā ar pamatdokumentu īpašiem noteikumiem attiecībā uz konkrētām Kopienas programmām. (17) Lai sasniegtu mērķi nodrošināt izpildaģentūras darba pārredzamību un ticamību, ir jāveic gan iekšējas, gan ārējas tās darbības pārbaudes. Šādā nolūkā izpildaģentūrām ir jāsniedz pārskats par savu darbību un Komisijai ir jāveic izpildaģentūru administratīvā uzraudzība, neizslēdzot iespēju, ka šādu revīziju var veikt arī Eiropas Kopienu Tiesa. (18) Ir jānodrošina izpildaģentūras dokumentu pieejamība atklātībā, pamatojoties uz nosacījumiem un ierobežojumiem, kas atbilst Līguma 255. pantā minētajiem. (19) Katrai izpildaģentūrai ir pastāvīgi un aktīvi jāsadarbojas ar tām Komisijas struktūrvienībām, kas atbild par Kopienas programmām, ar kuru pārvaldību tā nodarbojas. Lai iespējami labi veicinātu šādu sadarbību, katrai izpildaģentūrai ir jāatrodas tajā pašā vietā, kur atrodas Komisija un tās struktūrvienības, atbilstīgi Protokolam par Eiropas Kopienu un Eiropola iestāžu, dažu organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumiem. (20) Šīs regulas pieņemšanai Līgumā paredzētas vienīgi tās pilnvaras, kas uzticētas ar 308. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Mērķis Šī regula nosaka statūtu izpildaģentūrām, kurām Komisija, uzņemoties visu atbildību un veicot to darbības uzraudzību, uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus. 2. pants Definīcijas Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas: a) "izpildaģentūra" ir juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar šo regulu; b) "Kopienas programma" ir jebkura darbība, darbību kopums vai cita iniciatīva, kuru Komisija īsteno viena vai vairāku konkrētu saņēmēju labā, uzņemot izdevumu saistības, kā to paredz attiecīgais pamata akts vai budžeta apstiprinājums. 3. pants Izpildaģentūru dibināšana un likvidācija 1. Pēc iepriekšējas izmaksu un ieguvumu analīzes Komisija var nolemt dibināt izpildaģentūru, lai uzticētu tai veikt konkrētus ar vienas vai vairāku Kopienas programmu pārvaldību saistītus uzdevumus. Tai ir jānosaka izpildaģentūras pastāvēšanas termiņš. Veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, ir jāņem vērā dažādi faktori, piemēram, tādu uzdevumu noteikšana, kuru uzticēšana ārējām organizācijām būtu pamatota, izmaksu un ieguvumu analīze, kas ietver ar koordinēšanu un pārbaudēm saistītos izdevumus, ietekmi uz cilvēkresursiem, Eiropas Savienības vispārējā budžeta iespējamos ietaupījumus, ārpakalpojumu izmantošanas efektivitāti un elastību, izmantoto procedūru vienkāršošana, ārpakalpojumu tuvināšana gala saņēmējiem, Kopienas kā attiecīgās Kopienas programmas īstenošanas veicinātājas loma un nepieciešamība uzturēt atbilstošu speciālās profesionālās prasmes līmeni Komisijā. 2. Datumā, ko nosaka, dibinot izpildaģentūru, Komisija var pagarināt aģentūras pastāvēšanas termiņu, nosakot jaunu termiņu, kas nav ilgāks par sākotnēji noteikto. Termiņa pagarinājumu var atjaunot. Ja Komisija uzskata, ka tai turpmāk nav nepieciešami izveidotās izpildaģentūras pakalpojumi, vai ja tās pastāvēšana vairs neatbilst pareizas finanšu vadības principiem, tā var izlemt aģentūru likvidēt. Šādā gadījumā ir jāieceļ divi likvidatori. Komisija nosaka izpildaģentūras likvidācijas nosacījumus. Pēc likvidācijas tīro rezultātu ieskaita Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Lēmums par izpildaģentūras darbības pagarinājumu, šāda pagarinājuma atjaunošanu vai aģentūras likvidēšanu balstās uz 1. punktā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi. 3. Komisija pieņem 1. un 2. punktā minētos lēmumus saskaņā ar 24. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tajos izdara grozījumus saskaņā ar to pašu procedūru. Šajā sakarā nepieciešamo informāciju, jo īpaši šā panta 1. punktā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi un 25. pantā minētos novērtējuma ziņojumus, Komisija iesniedz 24. panta 1. punktā minētajai komitejai. 4. Pieņemot Kopienas programmu, Komisija informē budžeta lēmējinstitūciju par to, vai plāno izveidot izpildaģentūru, lai īstenotu šo programmu. 5. Visām izpildaģentūrām, kas izveidotas saskaņā ar šā panta 1. punktu, jāatbilst šīs regulas prasībām. 4. pants Juridiskais statuss 1. Izpildaģentūra ir Kopienas struktūra, kam uzticēts sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja uzdevums. 2. Izpildaģentūra ir juridiska persona. Dalībvalstīs izpildaģentūrai ir visplašākā tiesību un rīcības spēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var pirkt vai pārdot kustamo un nekustamo īpašumu un būt par pusi tiesas prāvās. Šādā nolūkā to pārstāv direktors. 5. pants Atrašanās vieta 1. Izpildaģentūra atrodas tajā pašā vietā, kur Komisija un tās struktūrvienības, atbilstīgi Protokolam par Eiropas Kopienu un Eiropola iestāžu, dažu organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu. 2. Izpildaģentūra veido savas struktūrvienības atbilstīgi to Kopienas programmu pārvaldības prasībām, par kuru īstenošanu tā atbild, saskaņā ar pareizas finanšu vadības kritērijiem. 6. pants Uzdevumi 1. Lai sasniegtu 3. panta 1. punktā minētos mērķus, Komisija var uzticēt izpildaģentūrai uzdevumus, kurus vajadzīgs veikt, lai īstenotu Kopienas programmu, izņemot uzdevumus, kur politiskās izvēles īstenošanai praksē ir nepieciešama diskrecionāra vara. 2. Izpildaģentūrām jo īpaši var uzticēt šādus uzdevumus: a) dažu vai visu projekta fāžu pārvaldība saistībā ar konkrētiem atsevišķiem projektiem, īstenojot Kopienas programmas un veicot nepieciešamās pārbaudes šajā sakarā, pieņemot atbilstošus lēmumus, izmantojot Komisijas piešķirtās pilnvaras; b) budžeta izpildes instrumentu pieņemšana attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī visu vajadzīgo darbību veikšanu, lai īstenotu Kopienas programmu, pamatojoties uz Komisijas piešķirtajām pilnvarām, jo īpaši to darbību veikšanu, kas saistītas ar līgumu slēgšanu un dotāciju piešķiršanu; c) Kopienas programmas īstenošanas nodrošināšanai vajadzīgās informācijas apkopošana, analizēšana un iesniegšana Komisijai. 3. Komisija deleģēšanas aktos formulē noteikumus, kritērijus, robežas un procedūras, kuras jāievēro izpildaģentūras darbā, veicot 2. punktā minētos uzdevumus, un dotas sīkākas norādes par pārbaudēm, kuras jāveic Komisijas struktūrvienībām, kas atbild par Kopienas programmām, kuru pārvaldība uzticēta aģentūrai. 7. pants Struktūra 1. Izpildaģentūru vada Koordinācijas komiteja un direktors. 2. Izpildaģentūras direktors vada tās darbiniekus. 8. pants Koordinācijas komiteja 1. Koordinācijas komiteju veido pieci locekļi, kurus ieceļ Komisija. 2. Koordinācijas komitejas locekļu pilnvaru laiks principā ir divi gadi, bet ir jāņem vērā arī tās Kopienas programmas īstenošanai paredzētais termiņš, kuras pārvaldība uzticēta izpildaģentūrai. Komitejas locekļus var iecelt amatā atkārtoti. Pēc termiņa paiešanas vai komitejas locekļu atkāpšanās gadījumā viņi paliek amatā, līdz viņu iecelšana tiek atjaunota vai viņus aizvieto. 3. Koordinācijas komiteja izvēlas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no savu locekļu vidus. 4. Koordinācijas komiteja sanāk pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma vismaz četrreiz gadā. Komiteja var sanākt arī pēc tās locekļu lūguma, bet vienīgi tad, ja to pieprasa ar vienkāršu balsu vairākumu, vai pēc direktora lūguma. 5. Koordinācijas komitejas locekli, kurš nevar piedalīties sanāksmē, var pārstāvēt cits loceklis, kuram ir piešķirtas īpašas pilnvaras piedalīties attiecīgajā sanāksmē. Katrs komitejas loceklis var pārstāvēt tikai vienu locekli. Ja priekšsēdētājs nevar piedalīties sanāksmē, Koordinācijas komiteju vada priekšsēdētāja vietnieks. 6. Koordinācijas komitejas lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja ir vienāds balsu skaits, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss. 9. pants Koordinācijas komitejas uzdevumi 1. Koordinācijas komiteja apstiprina savu reglamentu. 2. Pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc Komisijas apstiprinājuma Koordinācijas komiteja ne vēlāk kā līdz katra gada sākumam pieņem izpildaģentūras gada darba programmu, kurā ir izklāstīti detalizēti uzdevumi un darbības rādītāji. Darba programma jāizstrādā atbilstīgi Komisijas programmu izstrādes noteikumiem saskaņā ar to Kopienas programmu veidošanas aktiem, ar kuru pārvaldību nodarbojas izpildaģentūra. Gada darba programmā var izdarīt grozījumus visu gadu saskaņā ar minēto procedūru, īpaši, lai iekļautu Komisijas lēmumus, kas pieņemti saistībā ar attiecīgajām Kopienas programmām. Gada darba programmā iekļautajiem projektiem pievieno nepieciešamo izdevumu tāmi. 3. Koordinācijas komiteja pieņem izpildaģentūras administratīvo budžetu saskaņā ar 13. pantā noteikto procedūru. 4. Koordinācijas komiteja saņem Komisijas piekrišanu, pirms tā nolemj pieņemt jebkādus dāvinājumus, mantojumus un subsīdijas no citiem avotiem, izņemot Kopienu. 5. Koordinācijas komiteja izlemj ar izpildaģentūras struktūrvienības organizēšanu saistītos jautājumus. 6. Koordinācijas komiteja pieņem jebkādus īpašus noteikumus, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu tiesības piekļūt izpildaģentūras dokumentiem saskaņā ar 23. panta 1. punktu. 7. Ne vēlāk kā līdz 31. martam katru gadu Koordinācijas komiteja pieņem un iesniedz Komisijai gada darbības pārskatu kopā ar informāciju par finansiālo un pārvaldības darbību. Pārskatu sastāda atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 60. panta 7. punktam. Pārskatā tiek atspoguļota gan darbības asignējumu izpilde atbilstīgi Kopienas programmai, kuras pārvaldība uzticēta izpildaģentūrai, gan tās administratīvā budžeta izpilde. Ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam katru gadu Komisija nosūta budžeta lēmējinstitūcijai kopsavilkumu par izpildaģentūru gada pārskatiem par pagājušo gadu, kuru pievieno Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 60. panta 7. punktā minētajam pārskatam. 8. Koordinācijas komiteja pieņem un piemēro pasākumus, lai apkarotu krāpšanu un nelikumības. 9. Koordinācijas komiteja veic citus tai saskaņā ar šo regulu uzticētos uzdevumus. 10. pants Direktors 1. Izpildaģentūras direktoru ieceļ Komisija, kura šim nolūkam ieceļ amatpersonu tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā, turpmāk – "Civildienesta noteikumi", kas izklāstīti Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 [6]. 2. Direktora pilnvaru laiks parasti ir četri gadi, bet ir jāņem vērā arī tās Kopienas programmas īstenošanai paredzētais termiņš, kuras pārvaldība ir uzticēta izpildaģentūrai. Direktoru var iecelt amatā otrreiz. Pēc Koordinācijas komitejas atzinuma saņemšanas Komisija var atbrīvot direktoru no amata pirms viņa pilnvaru termiņa beigām. 11. pants Direktora uzdevumi 1. Direktors pārstāv izpildaģentūru un atbild par tās vadību. 2. Direktors plāno Koordinācijas komitejas darbu, īpaši saistībā ar izpildaģentūras gada darba programmas izstrādi. Direktors bez balsstiesībām piedalās Koordinācijas komitejas darbā. 3. Direktors nodrošina, ka tiek īstenota izpildaģentūras gada darba programma. Direktors jo īpaši atbild par 6. pantā minēto uzdevumu izpildi un tālab pieņem attiecīgus lēmumus. Direktors darbojas kā izpildaģentūras ievēlēts kredītrīkotājs attiecībā uz darbības asignējumu izpildi saistībā ar Kopienas programmu pārvaldību, ko veic konkrētā izpildaģentūra, kuru Komisija ir pilnvarojusi veikt budžeta izpildes uzdevumus. 4. Direktors izstrādā ieņēmumu un izdevumu pagaidu pārskatu un kā kredītrīkotājs īsteno izpildaģentūras administratīvo budžetu saskaņā ar 15. pantā minēto Finanšu regulu. 5. Direktors atbild par to ziņojumu sagatavošanu un publicēšanu, kurus izpildaģentūrai ir jāiesniedz Komisijai. Tie ir gada pārskati par 9. panta 7. punktā minētajām izpildaģentūras darbībām un visi pārējie ziņojumi, gan vispārīgi, gan specifiski, kurus Komisija pieprasa izpildaģentūrai sagatavot. 6. Saskaņā ar citiem Eiropas Kopienu darbiniekiem piemērojamiem noteikumiem direktors ir pilnvarots noslēgt darba līgumus ar izpildaģentūras personālu. Direktors atbild par visu citu jautājumu kārtošanu saistībā ar izpildaģentūras personālu. 7. Saskaņā ar Eiropas Kopienas vispārējam budžetam piemērojamo Finanšu regulu direktors izveido pārvaldes un iekšējās kontroles sistēmas, kas pielāgotas izpildaģentūrai uzticētajiem uzdevumiem, lai nodrošinātu, ka aģentūras veiktās darbības ir likumīgas, atbilst noteikumiem un ir efektīvas. 12. pants Darbības budžets 1. Katram saimnieciskajam gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, sagatavo izpildaģenūras paredzamo ieņēmumu un izdevumu novērtējumu, kuru iekļauj aģentūras darbības budžetā. Novērtējumus, kuros iekļauj izpildaģentūras štatu sarakstu, nosūta budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar dokumentiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta provizorisko projektu. Budžeta lēmējinstitūcijai ir jāapstiprina un jāpublicē Eiropas Savienības vispārējā budžeta III – Komisijas – iedaļas pielikumā štatu saraksts, kas ietver vienīgi pagaidu amatus un ziņas par izpildaģentūras personāla skaitu, kvalifikāciju un kategoriju attiecīgajā finanšu gadā. 2. Izpildaģentūras darbības budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarotiem. 3. Izpildaģentūras ieņēmumus veido subsīdijas, kas ieskaitītas Eiropas Savienības vispārējā budžetā, neskarot citus ieņēmumus, par ko lemj budžeta lēmējinstitūcija, un kas saņemtas no līdzekļu asignējuma Kopienas programmu pārvaldībai, ko veic izpildaģentūra. 13. pants Darbības budžeta sagatavošana 1. Katru gadu direktors sastāda izpildaģentūras darbības budžeta projektu, kurā iekļauj aģentūras darbības izmaksas nākamajam saimnieciskajam gadam, un iesniedz to Koordinācijas komitejai. 2. Ne vēlāk kā 1. martā katru gadu Koordinācijas komiteja pieņem darbības budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, ieskaitot štatu sarakstu, un iesniedz to Komisijai. 3. Pamatojoties uz budžeta projektu un ievērojot Komisijas programmu izstrādes nosacījumus saistībā ar Kopienas programmām, kuru pārvaldību īsteno izpildaģentūra, Komisija gada budžeta procedūrā ierosina ikgadējās subsīdijas izpildaģentūras darbības budžetam. 4. Katra finanšu gada sākumā Koordinācijas komiteja pieņem izpildaģentūras darbības budžetu, pamatojoties uz ikgadējām subsīdijām, par ko lemj budžeta lēmējinstitūcija tai pašā laikā, kad tā pieņem gada darba programmu, koriģējot budžetu saskaņā ar dažādām iemaksām, kas piešķirtas izpildaģentūrām un citiem fondiem no citiem avotiem. 5. Aģentūras darbības budžetu nedrīkst pieņemt agrāk par Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanu galīgā variantā. 6. Ja Komisija vēlās dibināt izpildaģentūru, tā informē budžeta lēmējinstitūciju atbilstīgi budžeta procedūrai, ievērojot pārredzamības principu: a) par resursiem asignējumu izteiksmē un par darbiniekiem, ko vajadzīgs pieņemt, lai izpildaģentūra varētu darboties; b) par plānoto amatpersonu nosūtīšanu no Komisijas uz izpildaģentūru; c) par administratīvajiem resursiem, kas atbrīvoti, izpildaģentūrai pārņemot savā pārziņā Komisijas struktūrvienību uzdevumus, un par šo izbrīvēto administratīvo resursu pārdali. 7. Saskaņā ar 15. pantā minēto Finanšu regulu visus grozījumus darbības budžetā, ieskaitot štatu sarakstu, iesniedz budžeta grozījumu veidā, kas pieņemti saskaņā ar šajā pantā minēto procedūru. 14. pants Darbības budžeta izpilde un atbrīvošana no atbildības 1. Direktors izpilda izpildaģentūras darbības budžetu. 2. Izpildaģentūras norēķini ir konsolidēti ar Komisijas norēķiniem atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 127. un 128. pantā minētajai procedūrai un saskaņā ar šādiem nosacījumiem: a) katru gadu direktors iesniedz Koordinācijas komitejai detalizētus provizoriskus pārskatus par visiem ieņēmumiem un izdevumiem iepriekšējā finanšu gadā, un tā tos ne vēlāk kā līdz 1. martam nosūta Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai; b) galīgie norēķini ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. jūlijam ir jānosūta Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai. 3. Pēc tam kad Revīzijas palāta ir izskatījusi ziņojumu, Eiropas Parlaments, kas darbojas saskaņā ar Padomes ieteikumiem, atbrīvo izpildaģentūru ne vēlāk kā līdz n + 2 gada 29. aprīlim no atbildības saistībā ar budžeta izpildi. Šāda atbrīvošana no atbildības attiecas arī uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi. 15. pants Darbības budžetam piemērojamā Finanšu regula Komisija pieņem standarta Finanšu regulu, ko piemēro izpildaģentūras darbības budžetam. Standarta regula var atšķirties no Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, vienīgi tad, ja to prasa īpaši izpildaģentūras darbības nosacījumi. 16. pants Darbības asignējumiem piemērojamā Finanšu regula 1. Ja Komisija ir uzticējusi izpildaģentūrai uzdevumus, kas saistīti ar darbības asignējumu budžeta izpildi saistībā ar Kopienas programmām saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu, šādi asignējumi ir jāiekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžetā un Komisija atbild par to tiešu ierēķināšanu tajā. 2. Direktors darbojas kā izpildaģentūras kredītrīkotājs, kam deleģētas pilnvaras attiecībā uz šo darbības asignējumu izpildi, un šim nolūkam izpilda pienākumus, kas noteikti Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamā Finanšu regulā. 3. Atbrīvošana no atbildības saistībā ar darbības asignējumu izpildi tiek piešķirta sakarā ar atbrīvošanu no atbildības saistībā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi atbilstīgi 276. pantam, kas ir tā sastāvdaļa. 17. pants Programmas, kuras finansē no avotiem, kas nav Eiropas Savienības vispārējais budžets. 13. un 16. pantu piemēro, neierobežojot īpašus noteikumus, kas iekļauti pamata aktos, kuri attiecas uz programmām, ko finansē no avotiem, kas nav Eiropas Savienības vispārējais budžets. 18. pants Personāls 1. Izpildaģentūras personālu veido Kopienas ierēdņi, kurus iestādes uz laiku nosūtījušas uz izpildaģentūru strādāt atbildīgos amatos, pagaidu darbinieki, kas tieši pieņemti darbā izpildaģentūrā, un citi darbinieki, kas pieņemti darbā izpildaģentūrā, balstoties uz pagarināmiem līgumiem. Līguma raksturs, ko nosaka privāttiesības vai publiskās tiesības, tā darbības laiks un darbinieka pienākumu pret aģentūru apjoms, kā arī attiecīgi atbilstības kritēriji ir jānosaka, balstoties uz veicamo uzvedumu īpatnībām, saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un atbilstīgi valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem. 2. Saskaņā ar pastāvīgām darbībām un neatkarīgi no ierēdņa nosūtījuma veida, nosūtošā iestāde: a) nosūtījuma termiņa laikā nedrīkst pieņemt uz laiku nosūtītā ierēdņa vietā citu darbinieku; b) ņem vērā standarta atlaides attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar ierēdņu nosūtīšanu uz izpildaģentūrām. Tomēr 1. punktā un 2. punkta pirmajā apakšpunktā minēto amatu kopskaits nedrīkst pārsniegt amatu skaitu, kas nepieciešams, lai veiktu uzdevumus, kurus Komisija uzticējusi izpildaģentūrai. 3. Vajadzības gadījumā Koordinācijas komiteja ar Komisijas atbalstu pieņem nepieciešamos īstenošanas noteikumus, lai realizētu personāla vadību. 19. pants Privilēģijas un neaizskaramība 1965. gada 8. aprīļa Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās piemēro gan izpildaģentūrai, gan tās darbiniekiem saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. 20. pants Uzraudzība 1. Komisija veic izpildaģentūrām uzticēto Kopienas programmu īstenošanas uzraudzību. Šo uzraudzību veic atbilstīgi procedūrām, ko pieņem saskaņā ar 6. panta 3. punktu. 2. Iekšējā revidenta funkcijas izpildaģentūrās veic Komisijas iekšējais revidents. 3. Komisija un izpildaģentūra īsteno iekšējo revidentu ieteikumus saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām. 4. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kas izveidots saskaņā ar Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom [7], attiecībā uz izpildaģentūrām un to personālu ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām. Tūlīt pēc izveidošanas izpildaģentūra pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam (1999. gada 25. maijs) par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) [8]. Koordinācijas komiteja oficiāli noformē šo pievienošanos un pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai sekmētu OLAF veikto iekšējo izmeklēšanu. 5. Revīzijas palāta izskata izpildaģentūras pārskatus saskaņā ar Līguma 248. pantu. 6. Visos izpildaģentūras aktos, jo īpaši tās pieņemtajos lēmumos un noslēgtajos līgumos, ir skaidri jānorāda, ka Komisijas iekšējais revidents, OLAF un Revīzijas palāta var veikt visu to līgumslēdzēju un apakšuzņēmēju, kas ir saņēmuši Kopienas līdzekļus, dokumentu pārbaudi klātienē, arī pie gala saņēmējiem. 21. pants Atbildība 1. Izpildaģentūras līgumisko atbildību reglamentē tiesību akti, kas attiecas uz attiecīgo līgumu. 2. Ja pastāv saistības, kas nav līgumsaistības, izpildaģentūra saskaņā ar vispārīgiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu likumiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījusi aģentūra vai tās darbinieki, pildot savus pienākumus. Eiropas Kopienu Tiesas piekritībā ir strīdi, kas saistīti ar šādu zaudējumu atlīdzināšanu. 3. Darbinieku personisko atbildību pret izpildaģentūru regulē attiecīgie piemērojamie noteikumi. 22. pants Aktu likumība 1. Jebkura persona, kuru tas tieši vai personiski interesē, vai dalībvalsts var iesniegt Komisijai jebkuru izpildaģentūras aktu, kas skar trešo pusi, lai pārbaudītu tā likumību. Administratīvas lietas var nodot Komisijai izskatīšanai viena mēneša laikā, sākot no dienas, kad ieinteresētā persona vai attiecīgā dalībvalsts uzzina par apstrīdēto aktu. Pēc ieinteresētās personas vai attiecīgās dalībvalsts un izpildaģentūras argumentu uzklausīšanas Komisija pieņem lēmumu administratīvajā lietā divu mēnešu laikā, sākot no datuma, kad uzsākta lietas izskatīšana. Neskarot Komisijas pienākumu atbildēt rakstveidā, minot lēmuma pamatojumu, gadījumā, ja Komisija nesniedz rakstveida atbildi noteiktajā laikā, tas jāuzskata par netiešu noraidījumu sākt tiesas procesu. 2. Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt jebkuru izpildaģentūras aktu. Pēc aģentūras izteikto argumentu noklausīšanās Komisija pieņem lēmumu divu mēnešu laikā, sākot no pārskatīšanas uzsākšanas datuma. 3. Ja akts ir iesniegts Komisijai izskatīšanai saskaņā ar 1. vai 2. punktu, Komisija var apturēt šā apstrīdētā akta īstenošanu vai noteikt pagaidu pasākumus. Galīgajā lēmumā Komisija var apstiprināt izpildaģentūras aktu vai nolemt, ka aģentūrai ir tas daļēji vai pilnīgi jāgroza. 4. Izpildaģentūras veic visus vajadzīgos pasākumus pieņemamā termiņā, lai izpildītu Komisijas lēmumu. 5. Prasību atzīt par spēkā neesošu Komisijas skaidri izteikto vai klusējot izteikto lēmumu atteikt pārsūdzēšanu administratīvā kārtā var iesniegt izskatīšanai Eiropas Kopienu tiesā saskaņā ar Līguma 230. pantu. 23. pants Dokumentu pieejamība un konfidencialitāte 1. Izskatot pieprasījumus par piekļuvi tās rīcībā esošajiem dokumentiem, izpildaģentūras rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentu publiskumu [9]. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc izpildaģentūras izveidošanas Koordinācijas komiteja pieņem īpašas normas, kas vajadzīgas, lai īstenotu šos noteikumus. 2. Koordinācijas komitejas locekļi, direktors, personāls un visas pārējās personas, kas ir iesaistītas aģentūras darbā, arī pēc amata pienākumu beigām nedrīkst izpaust informāciju, uz kuru attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu. 24. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, turpmāk tekstā "Izpildaģentūru komiteja". 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 25. pants Vērtēšana 1. Komisija sastāda ārējā novērtējuma ziņojumu par katras izpildaģentūras darbību pirmajos trīs gados un iesniedz to izpildaģentūras koordinācijas komitejai, Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Ziņojumā iekļauj 3. panta 1. punktā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi. 2. Vērtēšanu atkārto ik pēc trim gadiem ar tādiem pašiem nosacījumiem. 3. Pēc novērtējuma ziņojumu iesniegšanas izpildaģentūra un Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu konstatētās problēmas. 4. Ja pēc novērtējuma ziņojumu iesniegšanas Komisija konstatē, ka no pareizas finanšu vadības viedokļa vairs nav pamata izpildaģentūras pastāvēšanai, Komisija var izlemt likvidēt šādu aģentūru. 26. pants Pagaidu pasākumi Ja izpildaģentūras jau ir izveidotas: a) ir pirmo reizi jāsastāda 9. panta 7. punktā minētais gada darbības pārskats 2003. saimnieciskajam gadam; b) šīs regulas 14. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais pēdējais galīgo norēķinu iesniegšanas termiņš pirmo reizi stājas spēkā attiecībā uz 2005. saimniecisko gadu; c) attiecībā uz saimnieciskajiem gadiem pirms 2005. gada pēdējais galīgo norēķinu iesniegšanas termiņš ir 15. septembris. 27. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā desmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2002. gada 19. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētāja L. Espersen [1] OV C 120 E, 24.4.2001., 89. lpp. un OV C 103 E, 30.4.2002., 253. lpp. [2] Atzinums sniegts 2001. gada 5. jūlijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). [3] OV C 345, 6.12.2001., 1. lpp. [4] OV C 184, 17.7.1999., 23. lpp. [5] OV C 248, 16.9.2002., 1. lpp. [6] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, EOTK, Euratom) Nr. 490/2002 (OV L 77, 20.3.2002., 1. lpp.). [7] OV C 136, 31.5.1999., 20. lpp. [8] OV C 136, 31.5.1999., 15. lpp. [9] OV C 145, 31.5.2001., 43. lpp. --------------------------------------------------