This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019AP0150
P8_TA(2019)0150 European Solidarity Corps programme ***I European Parliament legislative resolution of 12 March 2019 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Solidarity Corps programme and repealing [European Solidarity Corps Regulation] and Regulation (EU) No 375/2014 (COM(2018)0440 — C8-0264/2018 — 2018/0230(COD)) P8_TC1-COD(2018)0230 Position of the European Parliament adopted at first reading on 12 March 2019 with a view to the adoption of Regulation (EU) …/… of the European Parliament and of the Council establishing the European Solidarity Corps programme and repealing [European Solidarity Corps Regulation] and Regulation (EU) No 375/2014 (Text with EEA relevance)
P8_TA(2019)0150 Programma “Eiropas Solidaritātes korpuss” ***I Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD)) P8_TC1-COD(2018)0230 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) …/…, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (Dokuments attiecas uz EEZ)
P8_TA(2019)0150 Programma “Eiropas Solidaritātes korpuss” ***I Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD)) P8_TC1-COD(2018)0230 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) …/…, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (Dokuments attiecas uz EEZ)
OV C 23, 21.1.2021, p. 218–251
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
21.1.2021 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 23/218 |
P8_TA(2019)0150
Programma “Eiropas Solidaritātes korpuss” ***I
Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))
(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)
(2021/C 23/42)
Eiropas Parlaments,
— |
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0440), |
— |
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu, 166. panta 4. punktu un 214. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0264/2018), |
— |
ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
— |
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
— |
ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2), |
— |
ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
— |
ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0079/2019), |
1. |
pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
2. |
prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
3. |
uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
P8_TC1-COD(2018)0230
Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) …/…, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu, 166. panta 4. punktu un 214. panta 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1) |
Eiropas Savienības pamatā ir tās pilsoņu un dalībvalstu solidaritāte. Šī kopīgā vērtība , ko paredz Līguma par Eiropas Savienību 2. pants, nosaka tās rīcību un nodrošina vajadzīgo vienotību, risinot pašreizējās un turpmākās sabiedrības problēmas, kuru novēršanā Eiropas jaunieši vēlas sniegt ieguldījumu, praksē apliecinot savu solidaritāti. [Gr. 1] |
(1a) |
Ņemot vērā humanitāro krīžu un globālo ārkārtas situāciju ievērojamo pieaugumu un nolūkā veicināt Savienības iedzīvotāju solidaritāti un humānās palīdzības pamanāmību, ir nepieciešams attīstīt solidaritāti starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kuras saskārušās ar cilvēka izraisītām vai dabas katastrofām. [Gr. 2] |
(1b) |
Humānā palīdzība ir balstīta uz objektivitātes, neitralitātes un nediskriminācijas principiem, kuri ir nostiprināti starptautiskajās humanitārajās tiesībās un Savienības tiesību aktos. Humānā palīdzība nodrošina vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību, kuras mērķis ir nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas, saglabāt cilvēka cieņu un nodrošināt aizsardzību neaizsargātām grupām cilvēka izraisītu vai dabas katastrofu gadījumā. Būtiski humānās palīdzības elementi ir arī katastrofu riska mazināšana un sagatavotība katastrofām, īstenojot spēju un noturības veidošanas pasākumus. [Gr. 3] |
(2) |
2016. gada 14. septembra uzrunā par stāvokli Savienībā tika uzsvērta vajadzība ieguldīt jauniešos un paziņots par Eiropas Solidaritātes korpusa (“Programma”) izveidošanu, lai jauniešiem Savienībā radītu iespējas sniegt nozīmīgu ieguldījumu sabiedrībā, paust solidaritāti, pilnveidot prasmes un tādējādi iegūt ne tikai darba, bet arī nenovērtējamu cilvēcisko pieredzi. |
(3) |
Komisija savā 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Eiropas Solidaritātes korpuss” (4) uzsvēra vajadzību stiprināt pamatus darbam solidaritātes jomā visā Eiropā, nodrošināt jauniešiem vairāk un labākas iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās, aptverot virkni dažādu jomu, un atbalstīt valsts , reģionālo un vietējo dalībnieku centienus pārvarēt dažādas problēmas un krīzes. Ar šo paziņojumu sākās Eiropas Solidaritātes korpusa pirmais posms, kurā tika mobilizētas dažādas Savienības programmas, lai jauniešiem visā Savienībā piedāvātu brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba iespējas. [Gr. 4] |
(4) |
Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā solidaritāte ir izcelta kā viens no Eiropas Savienības galvenajiem principiem. Minētais princips minēts arī Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punktā kā viens no principiem ES ārējās darbības pamatā. |
(4a) |
Šīs regulas kontekstā solidaritāte uzskatāma par katras personas atbildību attiecībā uz visiem, lai kopējo interešu labā veltītu pūles, kuras izpaužas konkrētās darbībās, neparedzot saņemt pretī pakalpojumu. [Gr. 5] |
(4b) |
Palīdzība ārpus Savienības esošiem cilvēkiem un kopienām, kas saskaras ar katastrofām vai kas ir īpaši neaizsargātas pret katastrofām un kam nepieciešama humānā palīdzība, pamatojoties uz neitralitātes, cilvēcīguma, neatkarības un objektivitātes pamatprincipiem, ir svarīgs solidaritātes apliecinājums. [Gr. 6] |
(4c) |
Iesaistītajiem brīvprātīgajiem un organizācijām, kas īsteno Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa darbības, būtu jāievēro principi, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību. [Gr. 7] |
(4d) |
Ir jāturpina attīstīt solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši krīzēs vai katastrofās, kā arī jāuzlabo gan Savienības iedzīvotāju informētība par humāno palīdzību un brīvprātīgo darbu, gan arī humānās palīdzības un brīvprātīgā darba pamanāmība. [Gr. 8] |
(4e) |
Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tajā paredzētos ilgtspējīgas attīstības mērķus gan iekšēji, gan ar ārējām darbībām. [Gr. 9] |
(4f) |
Padome 2017. gada 19. maija secinājumos par humanitāro un attīstības pasākumu saiknes izmantošanu ir atzinusi, ka ir jāstiprina noturība, labāk sasaistot humāno palīdzību un attīstības sadarbību, un vēl vairāk jānostiprina operatīvā saikne starp humāno palīdzību papildinošām pieejām, attīstības sadarbību un konfliktu novēršanu. [Gr. 10] |
(5) |
Jauniešiem ir jānodrošina viegli pieejamas , iekļaujošas un jēgpilnas iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās, kas tiem varētu sniegt iespēju apliecināt savu apņemšanos sniegt labumu kopienām, vienlaikus gūstot noderīgu pieredzi , zināšanas , prasmes un kompetenci personīgajai, ar izglītības ieguvi saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai attīstībai, tādējādi uzlabojot savu nodarbināmību. Šīm darbībām būtu jāatbalsta arī jauniešu brīvprātīgo, stažieru un darba ņēmēju mobilitāte un daudzkultūru apmaiņa . [Gr. 11] |
(6) |
Jauniešiem piedāvātajām solidaritātes darbībām būtu jābūt kvalitatīvām; , proti, jāatbilst nenodrošinātām ar tām vajadzētu censties risināt sabiedrības vajadzībām, jāsekmē kopienu stiprināšana, problēmas , stiprināt solidaritāti un sekmēt kopienas un demokrātisku līdzdalību. Tām jāsniedz jauniešiem iespēja iegūt vērtīgas zināšanas , prasmes un kompetenci . Tām jābūt jauniešiem finansiāli pieejamām, un tās būtu jāīsteno drošos , iekļaujošos un veselībai labvēlīgos apstākļos. Būtu jāveicina dialogs ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un Eiropas tīkliem, kas specializējušies neatliekamos sociālajos jautājumos, lai pēc iespējas labāk noteiktu neatrisinātās sabiedrības vajadzības un nodrošinātu uz vajadzībām orientētu programmu. Solidaritātes darbībām nebūtu negatīvi jāietekmē pašreizējās darba vietas vai stažēšanās vietas un būtu jācenšas stiprināt uzņēmumu korporatīvā sociālā atbildība, tās neaizstājot. [Gr. 12] |
(7) |
Eiropas Solidaritātes korpuss visā Savienībā un ārpus tās nodrošina vienotu kontaktpunktu piekļuvei solidaritātes darbībām. Būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība ar citām atbilstošām Savienības rīcībpolitikām un programmām. Eiropas Solidaritātes korpusa pamatā ir priekšgājēju programmu un spēkā esošo programmu, jo īpaši Eiropas Brīvprātīgo dienesta (5) un iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” (6) priekšrocības un sinerģijas. Tas arī papildina darbu, ko dalībvalstis veic, atbalstot jauniešus un atvieglojot viņu pāreju no skolas uz darba dzīvi ar programmu “Garantija jauniešiem”, tādām programmām kā “Garantija jauniešiem” , kura tiem sniedz papildu iespējas spert pirmos soļus darba tirgū, proti, jauniešiem tiek piedāvāts stažēties vai strādāt ar solidaritāti saistītās jomās attiecīgajā dalībvalstī vai ārvalstīs. Ir nodrošināta arī papildināmība ar pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kas saistīti ar Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros veiktajām darbībām, piemēram, Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīklu, EURES un Eurodesk tīklu un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem un tīkliem, kas pārstāv jauniešus un brīvprātīgos . Turklāt būtu jānodrošina arī papildināmība starp spēkā esošajām saistītajām shēmām, jo īpaši starp valsts solidaritātes shēmām, piemēram, brīvprātīgo darbu, pilsonisko dienestu un mobilitātes shēmām jauniešiem un Eiropas Solidaritātes korpusu, attiecīgos gadījumos pamatojoties uz labu praksi , lai savstarpēji uzlabotu un bagātinātu šādu shēmu ietekmi un priekšrocības un pamatotos uz labu praksi. Ar Eiropas Solidaritātes korpusu nedrīkstētu aizstāt valsts shēmas. Jānodrošina, lai valsts solidaritātes darbības būtu pieejamas visiem jauniešiem. Komisijai būtu jāizstrādā praktiskas pamatnostādnes par programmas papildināmību ar citām Savienības programmām un finansējuma avotiem, kā arī par sinerģiju starp tiem. [Gr. 13] |
(8) |
Attiecībā uz saistīto tiesību aktu interpretāciju Savienības līmenī gan pārrobežu brīvprātīgais darbs Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, gan brīvprātīgais darbs, kas turpina saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013, būtu jāuzskata par līdzvērtīgu Eiropas Brīvprātīgo dienesta ietvaros veiktajām darbībām. |
(8a) |
Programmā nebūtu atkārtoti jāveic nosūtošo un uzņemošo organizāciju sertifikācija, kas veikta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 375/20141, un, īstenojot šo regulu, no 2021. gada būtu jāatzīst līdzvērtība. [Gr. 14] |
(9) |
Eiropas Solidaritātes korpuss sniedz jauniešiem jaunas neformālās un ikdienējās mācīšanās iespējas — tie var veikt brīvprātīgo darbu, stažēties vai strādāt ar solidaritāti saistītās jomās, kā arī izdomāt un izstrādāt solidaritātes projektus pēc savas iniciatīvas. Šīs iespējas sniedz ieguldījumu viņu personīgās, ar izglītības ieguvi saistītās, sociālās, pilsoniskās un profesionālās attīstības veicināšanā. Eiropas Solidaritātes korpuss arī atbalsta tā dalībniekiem un organizācijām paredzētas tīklošanas darbības, kā arī pasākumus atbalstīto darbību kvalitātes nodrošināšanai un tajās gūto mācību rezultātu uzlabotai atzīšanai. Tādējādi tas arī veicinās jauniešiem svarīgu Eiropas sadarbību un uzlabos informētību par tās pozitīvo ietekmi. Tam būtu jācenšas stiprināt kopienas un atbalstīt pašreizējās organizācijas, kas īsteno solidaritātes darbības. [Gr. 15] |
(10) |
Minētajām Šādām solidaritātes darbībām būtu jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība un jāsniedz ieguvumi kopienām un vienlaikus jāveicina indivīda personīgā, ar izglītības ieguvi saistītā, sociālā, pilsoniskā un profesionālā attīstība. ; šādas darbības var tikt īstenotas kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās Vajadzētu būt iespējai šādas darbības īstenot kā brīvprātīgo darbu , stažēšanos un darbs, projekti darbu , projektus vai tīklošanas darbības, un tās var būt saistītas ar dažādām jomām, piemēram, izglītību un apmācību, nodarbinātību, dzimumu līdztiesību, uzņēmējdarbību, jo īpaši sociālo uzņēmējdarbību, pilsoniskumu un demokrātisku līdzdalību, vidi starpkultūru un starpreliģiju dialogu, sociālo iekļautību, cilvēku ar invaliditāti iekļaušanu, vides un dabas aizsardzību, rīcību klimata politikas jomā, katastrofu novēršanu, sagatavotību tām un to seku novēršanu, lauksaimniecību un lauku attīstību, pārtikas un nepārtikas preču nodrošināšanu, veselību un labjutību, radošumu un kultūru, kultūru, tostarp kultūras mantojumu, radošumu , fizisko izglītību un sportu, sociālo palīdzību un labklājību, trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un integrēšanu, pievēršot uzmanību to problēmu novēršanai, ar kurām saskaras migranti, teritoriālo sadarbību un kohēziju, kā arī pārrobežu sadarbību. Šādām solidaritātes darbībām būtu jāietver spēcīga mācību un prasmju apguves dimensija, piedāvājot dalībniekiem atbilstošas aktivitātes pirms solidaritātes darbības, tās laikā un pēc tās. [Gr. 16] |
(11) |
Brīvprātīgais darbs (gan Savienībā, gan ārpus tās) sniedz bagātīgu pieredzi neformālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā, un šī pieredze veicina jauniešu personīgo, sociālo, ar izglītības ieguvi saistīto un profesionālo attīstību, kā arī viņu pilsonisko aktivitāti , demokrātisko līdzdalību un nodarbināmību. Brīvprātīgajam darbam būtu jāpamatojas uz rakstisku vienošanos par brīvprātīgo darbu, un tam nevajadzētu negatīvi ietekmēt iespējamu vai esošu apmaksātu nodarbinātību, nedz arī tas būtu jāuzskata par apmaksāta darba aizstājēju. Komisijai un dalībvalstīm, izmantojot atvērto koordinēšanas metodi, būtu jāsadarbojas attiecībā uz brīvprātīgā darba kārtību jaunatnes jomā. [Gr. 17] |
(12) |
Stažēšanās Viegli pieejama stažēšanās un darbs ar solidaritāti saistītās jomās jauniešiem var piedāvāt papildu iespējas iekļūt darba tirgū, vienlaikus sniedzot ieguldījumu svarīgu sabiedrības problēmu risināšanā. Tas var palīdzēt uzlabot jauniešu nodarbināmību un produktivitāti, būtu skaidri jānošķir no brīvprātīgā darba gan no finansiālā, gan organizatoriskā viedokļa. Nekad nevajadzētu aizvietot darbavietu ar stažēšanās vietu. Tomēr apmaksāta stažēšanās un darbs var būt stimuls nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem un tiem jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, līdzdarboties ar solidaritāti saistītās darbībās, kas citādi viņiem var nebūt pieejamas, un vienlaikus atvieglojot pāreju sniegt nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību, palīdzot risināt novārtā atstātas svarīgas sociālās problēmas un stiprinot vietējās kopienas. Stažēšanās var palīdzēt jauniešiem pāriet no izglītības uz nodarbinātību, un var uzlabot jauniešu nodarbinātību , kas ir svarīgs faktors ilgtspējīgai jauniešu iespēju uzlabošanai integrēšanai darba tirgū. Piedāvātā stažēšanās un darbs ir jauniešu atspēriena punkts ienākšanai darba tirgū. Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros piedāvātā stažēšanās notiek saskaņā ar kvalitātes principiem, un nodarbinātība jāapmaksā tai dalīborganizācijai , kas noteikti Padomes ieteikumā par dalībniekam piedāvā attiecīgo stažēšanās kvalitātes sistēmu. Piedāvātā vai darba vietu . Stažēšanās pamatā būtu jābūt rakstiskam stažēšanās un darbs ir jauniešu atspēriena punkts ienākšanai darba tirgū, līgumam saskaņā ar tās valsts piemērojamajiem tiesību aktiem, kurā notiek stažēšanās , un minētās darbības papildina atbilstošs atbalsts pēc darbības beigām. Stažēšanos un darbu organizē atbildīgie attiecīgā gadījumā tai būtu jānotiek saskaņā ar principiem, kas noteikti Padomes 2014. gada 10. marta Ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu (7) . Darba tirgus dalībnieki, konkrētāk, pamatā vajadzētu būt darba līgumam saskaņā ar valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības kameras, un atlīdzību maksā dalīborganizācija. tiesību aktiem vai piemērojamiem koplīgumiem, vai abiem iesaistītajā valstī, kurā darbs tiek veikts. Finansiālu atbalstu dalīborganizācijām , kas nodrošina darba vietas, nevajadzētu piešķirt ilgāk kā divpadsmit mēnešus. Attiecīgajām dalīborganizācijām būtu jāpiesakās finansējuma saņemšanai kompetentajā Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrā nolūkā būt par starpnieku starp jauniešiem ( gados jauniem dalībniekiem) un darba devējiem, kuri piedāvā stažēšanās stažēšanos un darbu solidaritātes jomā. Stažēšanos un nodarbinātību būtu jāpapildina ar atbilstošu un ar dalībnieka līdzdalību saistītu sagatavošanu, apmācību darbavietā un atbalstu pēc darbības beigām. Stažēšanos un darbu varētu atvieglot attiecīgie darba tirgus dalībnieki, konkrētāk, valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības kameras, kā arī pārrobežu darbību gadījumā EURES dalīborganizācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589 (8) . [Gr. 18] |
(12a) |
Būtu jācenšas nodrošināt, lai stažēšanās un darbs būtu pieejams visiem jauniešiem, jo īpaši tiem jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju piedalīties ar solidaritāti saistītos pasākumos, tostarp jauniešiem ar invaliditāti, jauniešiem, kuri atrodas sociāli vai kultūras ziņā nelabvēlīgā situācijā, migrantiem un nomaļu lauku apvidu un tālāko Savienības reģionu iedzīvotājiem. [Gr. 19] |
(13) |
Jauniešu iniciatīvas gars ir svarīga sabiedrības un darba tirgus vērtība. Eiropas Solidaritātes korpuss sekmē iniciatīvas garu, piedāvājot jauniešiem iespēju izstrādāt un īstenot pašiem savus projektus, kas ir vērsti uz konkrētu problēmu risināšanu, sniedzot ieguvumus vietējām kopienām. Šie projekti ir iespēja praksē izmēģināt idejas, lai ar augšupējas pieejas palīdzību rastu inovatīvus risinājumus kopējām problēmām, un tie palīdz jauniešiem pašiem kļūt par solidaritātes darbību virzītājiem. Projekti turklāt ir arī platforma turpmākai līdzdalībai solidaritātes darbībās, un tie ir pirmais solis, ar kura palīdzību mudināt Eiropas Solidaritātes korpusa dalībniekus kļūt par pašnodarbinātajiem un turpināt būt aktīviem pilsoņiem, darbojoties kā brīvprātīgajiem, stažieriem vai veidot apvienības, strādājot apvienībās , nevalstiskās organizācijas organizācijās vai citas struktūras, citās struktūrās , kas darbojas solidaritātes, bezpeļņas un ar jaunatni saistītās jomās. Eiropas Solidaritātes korpusa galvenais mērķis ir radīt vidi, kas jauniešus arvien vairāk motivē iesaistīties solidaritātes darbībās un kalpot sabiedrības interesēm. [Gr. 20] |
(13a) |
Ja, veicot pienācīgu atlasi, apmācību un sagatavošanu nosūtīšanai, ir nodrošināts, ka brīvprātīgajiem ir vajadzīgās prasmes un kompetences, lai maksimāli efektīvi palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem, un ja brīvprātīgā darba veikšanas vietā viņiem ir pietiekams atbalsts un uzraudzība, brīvprātīgie var palīdzēt stiprināt Savienības spēju sniegt vajadzībām atbilstīgu un principos balstītu humāno palīdzību un var sekmēt humanitārās jomas efektivitātes palielināšanu. Tādēļ, lai veicinātu humānās palīdzības pasākumu efektivitāti, kā arī atbalstītu brīvprātīgos, svarīga loma ir prasmīgu, labi apmācītu un pieredzējušu darbaudzinātāju vai mentoru darbībai uz vietas. [Gr. 21] |
(14) |
Eiropas Solidaritātes korpusā iesaistītajiem jauniešiem un dalīborganizācijām būtu jājūt, ka tie pieder personu un struktūru kopienai, kas apņēmusies stiprināt solidaritāti visā Eiropā. Tostarp dalīborganizācijām ir vajadzīgs atbalsts, lai tās uzlabotu spēju piedāvāt kvalitatīvas darbības arvien lielākam skaitam dalībnieku. Eiropas Solidaritātes korpuss atbalsta tīklošanas darbības, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu un dalīborganizāciju iesaistīšanos šajā kopienā, veicināt Eiropas Solidaritātes korpusa garu, kā arī sekmēt noderīgas labākās prakses un pieredzes apmaiņu. Šīs darbības arī veicina valsts un privātā sektora dalībnieku informētības uzlabošanu par Eiropas Solidaritātes korpusu, kā arī iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju detalizētu un jēgpilnu atsauksmju apkopošanu par dažādiem Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanā iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju atsauksmju apkopošanu. īstenošanas posmiem. Apkopojot atsauksmes, būtu jāuzdod jautājumi par programmas mērķiem, lai varētu labāk izvērtēt to sasniegšanu. [Gr. 22] |
(14a) |
Lai nodrošinātu veiksmīgu programmas īstenošanu, ir jāpalielina tās pamanāmība un informētība par to, un ir vairāk jāpopularizē pieejamās finansējuma iespējas, organizējot informācijas kampaņas, tostarp ikgadēju Eiropas Solidaritātes korpusa informācijas dienu, un izmantojot dinamiskus komunikācijas līdzekļus, turklāt īpaša uzmanība jāpievērš sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai nodrošinātu maksimālu informētību mērķauditorijas grupās — gan personu, gan organizāciju vidū. [Gr. 23] |
(15) |
Īpaša uzmanība būtu jāvelta darbību un citu Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros sniegto iespēju kvalitātes nodrošināšanai un iekļautības mērķa panākšanai , proti, piedāvājot dalībniekiem apmācības, piemērotu tiešsaistes un bezsaistes apmācību , valodas atbalstu, saprātīgu izmitināšanu, samērīgu apdrošināšanu, administratīvo palīdzību vienkāršotas administratīvas procedūras un palīdzību pirms un pēc darbības beigām, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa pieredzes laikā gūto zināšanu, prasmju un kompetenču atzīšanu. Brīvprātīgo Atbalsta pasākumi būtu jāizstrādā un jānodrošina sadarbībā ar jauniešu organizācijām un citām bezpeļņas un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izmantojot to pieredzi šajā jomā. Dalībnieku un paredzēto atbalsta saņēmēju drošība un aizsardzība arī turpmāk būs izšķirošs aspekts., un brīvprātīgie Visās darbībās būtu jāievēro kaitējuma nenodarīšanas princips. Dalībnieki nebūtu jānodarbina operācijās, kas notiek starptautisku vai iekšēju bruņotu konfliktu zonās , ne arī struktūrās, kuras pārkāpj starptautisko cilvēktiesību standartus. Darbībās, kas saistītas ar tiešu saskarsmi ar bērniem, būtu jāvadās pēc bērna interesēm, un tajās attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj dalībnieku iepriekšējās darbības pārbaudes vai citu pasākumu pieņemšana bērnu aizsardzības nodrošināšanai. [Gr. 24] |
(15a) |
Saskaņā ar ES pamatnostādnēm par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību (2017) un ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 9. pantu Savienībai un dalībvalstīm ir jāveicina un jāatbalsta pāreja no neaizsargātu personu, piemēram, personu ar invaliditāti un bērnu, aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā. Šajā sakarībā programmai nebūtu jāatbalsta pasākumi vai iniciatīvas, kas kavē apņemšanos izbeigt aprūpi iestādē vai bērniem vai personām ar invaliditāti kaitējošu ievietošanu iestādē. [Gr. 25] |
(15b) |
Visos programmas īstenošanas posmos, tostarp dalībnieku un organizāciju apzināšanā un atlasē, būtu pilnībā jāievēro Savienības principi attiecībā uz iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju. [Gr. 26] |
(16) |
Lai nodrošinātu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību ietekmi uz dalībnieku personīgo, ar izglītības ieguvi saistīto, sociālo, kultūras, pilsonisko un profesionālo attīstību, būtu pienācīgi jānosaka un jādokumentē darbības mācību rezultāti — zināšanas, prasmes un kompetence — atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām, kā ieteikts Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumā par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (9). Lai panāktu, ka reģistrētajiem kandidātiem tiek piedāvātas piemērotas solidaritātes darbības, informācija par solidaritātes darbību mācību rezultātiem būtu kandidātiem jānodrošina, pirms tie nolemj tajās piedalīties. Tāpēc attiecīgā gadījumā ir jāveicina tādu efektīvu instrumentu izmantošana gan Savienības, gan valstu līmenī, kuros atzīta neformālā un ikdienējā mācīšanās, piemēram, Youthpass un Europass. [Gr. 27] |
(16a) |
Valstu aģentūrām būtu arī jāmudina brīvprātīgie jaunieši kļūt par programmas vēstniekiem, kuri dalītos savā pieredzē jauniešu tīklos, izglītības iestādēs un darbsemināros. Bijušie brīvprātīgie vai vēstnieki arī varētu palīdzēt apmācīt nākamos kandidātus. [Gr. 28] |
(17) |
Kvalitātes zīmei būtu jānodrošina dalīborganizāciju atbilstība Savienības vērtībām, principiem un mērķiem, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa hartā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem , un drošības standartiem visos solidaritātes pieredzes gūšanas posmos , tostarp pirms un pēc darbību īstenošanas . Kvalitātes zīmes iegūšana ir dalības priekšnosacījums, bet tā automātiski nenodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršanu. Dažādiem solidaritātes darbību veidiem būtu jāpiešķir atšķirīgas kvalitātes zīmes. [Gr. 29] |
(18) |
Ikvienai struktūrai, kas vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, būtu jāsaņem kvalitātes zīme, kas norāda, ka ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. Lai nodrošinātu efektīvu dalīborganizāciju atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa hartā paredzētajiem principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem, būtu jāievieš atsevišķas kvalitātes zīmes solidaritātes darbībās iesaistītajiem brīvprātīgajiem, brīvprātīgajiem, kuri atbalsta humānās palīdzības darbības, un stažieriem un darbiniekiem, un tām ir jāparedz arī atšķirības atkarībā no dalīborganizācijas funkcijām. Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrām būtu regulāri jāveic procedūra, kuras rezultātā tiek piešķirta kvalitātes zīme. Attiecībā uz piešķirtu kvalitātes zīmi periodiski regulāri būtu jāveic atkārtota novērtēšana, un, ja veicamo pārbaužu ietvaros tiek konstatēts, ka piešķiršanas nosacījumi vairs netiek pildīti, šo zīmi var vajadzētu atsaukt. Administratīvais process būtu, cik vien iespējams, jāsamazina, lai neatturētu mazākas organizācijas no piedalīšanās. [Gr. 30] |
(19) |
Struktūrai, kas vēlas pieteikties uz finansējumu, lai piedāvātu Eiropas Solidaritātes korpusa darbības, vispirms jābūt saņēmušai kvalitātes zīmi. Šāda prasība neattiecas uz fiziskām personām, kas Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu solidaritātes projektam. |
(19a) |
Parasti dotāciju pieprasījumi jāiesniedz tās valsts aģentūrai, kurā atrodas dalīborganizācija. Dotāciju pieprasījumi par solidaritātes darbībām, ko organizē Eiropas mēroga vai starptautiskas organizācijas, brīvprātīgā darba grupu solidaritātes pasākumi Eiropas līmenī noteiktajās prioritārajās jomās un solidaritātes darbības, kuras sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs, būtu jāiesniedz Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA), kas izveidota ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/776/ES (10) . [Gr. 31] |
(20) |
Eiropas Solidaritātes korpusa dalīborganizācijas var īstenot dažādas funkcijas. Uzņēmējorganizācijas lomā tās īsteno ar dalībnieku uzņemšanu saistītus pasākumus, tai skaitā organizē darbības un sniedz norādes un atbalstu solidaritātes darbības dalībniekiem , kā arī apkopo atsauksmes pēc darbības beigām (pēc vajadzības). Atbalsta funkcijas izpildītāja lomā tās īsteno pasākumus, kas saistīti ar dalībnieku nosūtīšanu un sagatavošanu pirms došanās uz solidaritātes darbību, tās laikā un pēc tās, ieskaitot apmācību un norāžu sniegšanu dalībniekiem par vietējām organizācijām pēc darbības pabeigšanas , lai palielinātu iespējas arī turpmāk iegūt pieredzi solidaritātes jomā. Valstu aģentūrām būtu arī jāmudina brīvprātīgie kļūt par programmas vēstniekiem un ar jauniešu tīklu un izglītības iestāžu starpniecību dalīties savā pieredzē, tādējādi palīdzot popularizēt programmu. Šajā saistībā valstu aģentūrām būtu jānodrošina brīvprātīgajiem atbalsts. [Gr. 32] |
(20a) |
Lai atbalstītu jauniešu dalību solidaritātes darbībās, dalīborganizācijām būtu jābūt bezpeļņas vai peļņu gūstošām publiskām vai privātām struktūrām vai starptautiskām organizācijām, un to starpā var būt gan jauniešu organizācijas, reliģiskas institūcijas un labdarības asociācijas, sekulāras humānistiskas organizācijas, NVO vai citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki. Programmai būtu jāfinansē tikai un vienīgi dalīborganizāciju bezpeļņas darbības. [Gr. 33] |
(21) |
Būtu jāveicina Eiropas Solidaritātes korpusa projektu paplašināšana. Vienlaikus būtu jāsniedz precīza un pastāvīgi atjaunināta informācija par šīm iespējām potenciālajiem atbalsta saņēmējiem. Vajadzētu iedibināt īpašus pasākumus, lai palīdzētu Eiropas Solidaritātes korpusa projektu virzītājiem pieteikties dotācijām vai veidot sinerģijas, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību un kultūru. [Gr. 34] |
(22) |
Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru uzdevums ir atbalstīt īstenošanas struktūras, dalīborganizācijas un jauniešus, kas ir Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieki, lai uzlabotu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanas kvalitāti, kā arī sekmētu šajās darbībās iegūto kompetenču identificēšanu un validēšanu, tostarp, izdodot Youthpass sertifikātus. |
(23) |
Eiropas Solidaritātes korpusa portāls būtu pastāvīgi jāpilnveido, lai nodrošinātu ērtu , bezšķēršļu un lietotājiem draudzīgu piekļūstamību Eiropas Solidaritātes korpusam saskaņā ar standartiem, kuri paredzēti Eiropas Parlamenta un lai nodrošinātu Padomes Direktīvā (ES) 2016/2102 (11) . Eiropas Solidaritātes korpusa portāls nodrošina vienas pieturas aģentūru gan ieinteresētajām privātpersonām, gan organizācijām, kurā cita starp varētu reģistrēties, identificēt un sameklēt savstarpēji atbilstošus profilus un iespējas, veidot sadarbības tīklus un virtuāli sazināties, apgūt apmācību tiešsaistē, saņemt valodas atbalstu un palīdzību pirms pēc darbības un pēc tās beigām, apkopot atsauksmes un izveidot novērtēšanas mehānismu, kā arī piekļūt citām noderīgām funkcijām, kas varētu izrādīties noderīgas nākotnē. Lai gan vienas pieturas aģentūra nodrošina priekšrocības, ko sniedz integrēta pieeja daudzveidīgām darbībām, indivīdi var saskarties ar fiziskiem, sociāliem un citiem šķēršļiem, piekļūstot Eiropas Solidaritātes korpusa portālam. Lai pārvarētu šādus šķēršļus, dalīborganizācijām būtu jāsniedz dalībniekiem atbalsts saistībā ar reģistrāciju. [Gr. 35] |
(24) |
Eiropas Solidaritātes korpusa portāla turpmākajā izstrādē būtu jāņem vērā Eiropas sadarbspējas satvars (12), kurš sniedz konkrētas norādes, kā izveidot sadarbspējīgus digitālos publiskos pakalpojumus, un kuru Savienības dalībvalstīs un pārējās Eiropas Ekonomikas zonas valstīs īsteno, izmantojot valstu sadarbspējas satvarus. Eiropas sadarbspējas satvars publiskajām pārvaldes iestādēm piedāvā 47 konkrētus norādījumus par to, kā uzlabot savu sadarbspējas pasākumu pārvaldību, izveidot starporganizāciju attiecības, racionalizēt procesus, kas atbalsta savienotus digitālos pakalpojumus, kā arī nodrošināt to, lai esošie un jaunie tiesību akti nebūtu pretrunā sadarbspējas centieniem. Turklāt portāls būtu jāizveido saskaņā ar Direktīvā (ES) 2016/2102 noteiktajiem standartiem. [Gr. 36] |
(24a) |
Lai uzlabotu īstenošanas procesa pārredzamību un palielinātu Programmas efektivitāti, Komisijai būtu regulāri jāapspriežas ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp dalīborganizācijām, par Programmas īstenošanu. [Gr. 37] |
(24b) |
Lai nodrošinātu Programmas pienācīgu darbību un tās savlaicīgu veikšanu ir būtiski Programmas darba programmu satvarā izveidot mehānismus, ar kuriem tiek garantēts, ka reģistrētie kandidāti ar piedāvājumiem tiek iepazīstināti saprātīgā un salīdzinoši paredzamā termiņā. Tāpēc būtu periodiski jāsūta reģistrētajiem kandidātiem informācija un jaunākās ziņas par pieejamajām darbības vietām un aktīvajām dalīborganizācijām, lai viņus mudinātu pēc reģistrēšanās iesaistīties Programmas darbībā, vienlaikus sniedzot šiem kandidātiem iespēju tiešā veidā sazināties ar tiem dalībniekiem, kas darbojas solidaritātes jomā gan valsts, gan Eiropas līmenī. [Gr. 38] |
(25) |
Uz Programmu attiecas Regula [jaunā Finanšu regula] (13) (“Finanšu regula”’). Tajā paredzēti noteikumi par Savienības budžeta īstenošanu, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumiem, netiešu īstenošanu, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. |
(26) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (14) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp apskates uz vietas un pārbaudes, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (16) Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai struktūrai, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnīgi jāsadarbojas, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, un jāpiešķir Komisijai, OLAF un EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) vajadzīgās tiesības un piekļuve, kā arī jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir visas Savienības līdzekļu izlietošanā iesaistītās trešās personas. |
(27) |
Eiropas Solidaritātes korpusa mērķauditorija ir jaunieši vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kuriem, lai varētu piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusa piedāvātajās darbībās, vispirms ir jāreģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā. |
(27a) |
Ievērojot Savienības iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas principus, visiem Savienības pilsoņiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem neatkarīgi no nodarbošanās un vecuma vajadzētu būt iespējai iesaistīties kā aktīviem pilsoņiem. Ņemot vērā īpašos humānās palīdzības darbību izaicinājumus, iniciatīvas “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” dalībniekiem vajadzētu būt vismaz 18 gadus veciem un viņi var pārstāvēt daudzas un dažādas specialitātes un paaudzes, piedāvājot prasmes, kuras ir svarīgas šādu humānās palīdzības operāciju sekmīgai veikšanai. [Gr. 39] |
(28) |
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai Eiropas Solidaritātes korpusa atbalstītās darbības būtu pieejamas visiem jauniešiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem tiem jauniešiem , kuriem ir mazāk iespēju, kā izsmeļošāk paskaidrots Iekļaušanas un daudzveidības stratēģijā, kas ir izstrādāta un tiek piemērota Erasmus+ programmas ietvaros . Būtu jāievieš īpaši pasākumi , piemēram, atbilstīgi solidaritātes darbību formāti un individuālas konsultācijas , lai veicinātu sociālo iekļaušanu un to jauniešu , kuriem ir mazāk iespēju, iesaistīšanos, kā arī ņemtu vērā ierobežojumus, ko rada vairāku Savienības lauku teritoriju, kā arī attālu reģionu un aizjūras zemju un teritoriju nošķirtība. Šajā nolūkā, neskarot iespēju piedalīties pilna laika darbībā valstī, kas nav viņu dzīvesvietas valsts, jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju vajadzētu arī būt iespējai piedalīties darbībā nepilnu laiku un savā dzīvesvietas valstī un gūt labumu no citiem pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt viņu līdzdalību Programmā. Arī iesaistītajām valstīm vajadzētu censties veikt visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus pienācīgai Eiropas Solidaritātes korpusa darbībai. Šādiem pasākumiem, neskarot Šengenas acquis un Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ja iespējams, būtu jārisina administratīvās problēmas, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, kā arī Eiropas veselības apdrošināšanas kartes izdošanu pārrobežu darbību gadījumā Eiropas Savienībā. [Gr. 40] |
(28a) |
Īpaša uzmanība un atbalsts būtu jāveltī uzņemošo partnerorganizāciju spējām trešās valstīs un nepieciešamībai integrēt brīvprātīgo darbu vietējā kontekstā un veicināt brīvprātīgo mijiedarbību ar vietējiem humānajā palīdzībā iesaistītajiem dalībniekiem, uzņemošo kopienu un pilsonisko sabiedrību. [Gr. 41] |
(29) |
Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un izpildīt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma palīdzēs integrēt darbībās klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, ka 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas periodā vismaz 25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiek paredzēti atvēlēt klimata jomā izvirzīto mērķu sasniegšanai. atbalstam un pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 2027. gadā, sasniegt ikgadēju mērķrādītāju — 30 % . Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas šim mērķim atbilstīgas darbības, kuras pārskatīs saistībā ar attiecīgajiem izvērtējumiem un pārskatīšanas procedūrām. [Gr. 42] |
(30) |
Ar šo regulu nosaka finansējumu 2021.–2027. gada periodam, kas veidos Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (18) 17. punkta nozīmē. |
(30a) |
Pienācīga budžeta daļa būtu jānovirza dalībvalstu paraugprakses apmaiņai un jauniešu tīklu veidošanai. [Gr. 43] |
(31) |
Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un nodrošināt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tas ietver vienreizējo maksājumu, vienotu likmju un vienības standarta pašizmaksas izmantošanas apsvēršanu. |
(32) |
Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Programmā var piedalīties, izmantojot sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā paredzēta Savienības programmu īstenošana, ja saskaņā ar minēto līgumu tiek pieņemts attiecīgs lēmums. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu vajadzīgās tiesības un piekļuve būtu jāpiešķir atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai tie varētu pilnībā īstenot savas pilnvaras. Lai trešās valstis pilnībā varētu piedalīties Programmā, tām būtu jāizpilda nosacījumi, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kuri attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no programmas neasociētām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. |
(33) |
Nolūkā pēc iespējas palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa ietekmi būtu jāparedz nosacījumi, lai iesaistītās valstis un citas Savienības programmas varētu atbilstīgi Eiropas Solidaritātes korpusa noteikumiem darīt pieejamu papildu finansējumu. |
(34) |
Saskaņā ar [jaunā Padomes lēmuma par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju (19) 88. pantu] privātpersonas un struktūras, kuru juridiskā adrese ir aizjūras zemēs un teritorijās, ir tiesīgas saņemt finansējumu, ja tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi, kā arī kārtība, kas varētu būt piemērojama dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
(35) |
Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (20) Programmā būtu jāņem vērā šo reģionu situācijas īpatnības. Tiks veikti pasākumi , tostarp plašākas publicitātes veicināšanai , lai palielinātu attālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Tiks veikta to izpildes pārraudzība un regulāra izvērtēšana. [Gr. 44] |
(36) |
Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem Ņemot vērā to, ka Programmas īstenošanas laikposms ir septiņi gadi, ir nepieciešams nodrošināt pienācīgu elastīgumu, lai panāktu, ka Programmas solidaritātes darbību īstenošanā ir iespējams pielāgoties mainīgajiem apstākļiem un politiskajām prioritātēm. Tādēļ šajā regulā nav sīki izklāstīts, kā darbības tiks plānotas, un nav lemts par to, kādas nākamajos septiņos gados būs politiskās vai attiecīgās budžeta prioritātes. Tā vietā sekundāras politiskās izvēles iespējas un prioritātes, tostarp dažādu darbību satvarā īstenojamu konkrētu pasākumu detaļas, tiks noteiktas gada darba programmas un jāinformē par tām Eiropas Parlaments un Padome. programmā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1046 (21) (Finanšu regula) . Darba programmās būtu jānosaka arī to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, atlases un piešķiršanas kritēriji attiecībā uz dotācijām, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem, izmantojot deleģētos aktus. Lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jāveic atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 45] |
(37) |
Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu Programma būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, tomēr neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās būtu jāietver arī konkrēti, izmērāmi un reāli rādītāji, kurus iespējams izmērīt pēc zināma laika un kuri būtu pamatā novērtējumam, ar ko izvērtē Programmas lokālo ietekmi. |
(38) |
Eiropas, reģionālā, valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina pietiekama publicitāte un informācijas izplatīšana pēc iespējas plašākai auditorijai attiecībā uz Programmas atbalstīto darbību radītajām iespējām un rezultātiem. Lai uzrunātu lielu skaitu potenciālo kandidātu, Programma būtu jāpopularizē, izmantojot dinamiskus komunikācijas līdzekļus, īpaši sociālos plašsaziņas līdzekļus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, aicinot tos atbalstīt Eiropas Solidaritātes korpusa darbības. Minētās publicitātes un informācijas izplatīšanas darbības, kas tiecas uzrunāt iespējami plašāku auditoriju, paliek visu būtu jāveic izmantojot visas Programmas īstenošanas struktūru pārziņā, taču nepieciešamības struktūras, Savienības tīmekļvietnes un ar Eiropas Solidaritātes korpusu saistītas Savienības programmas , un attiecīgā gadījumā tām palīdz tajās iesaistās citas galvenās ieinteresētās personas. [Gr. 46] |
(39) |
Lai labāk sasniegtu Programmas mērķus, būtu ieteicams, ka Komisija, dalībvalstis un valstu aģentūras strādā ciešā partnerībā ar nevalstiskajām organizācijām, sociālajiem uzņēmumiem, jaunatnes organizācijām , organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar invaliditāti, un vietējām ieinteresētajām personām, kurām ir pieredze solidaritātes darbībās , tostarp brīvprātīgo darba infrastruktūrā un atbalsta aģentūrās, piemēram, brīvprātīgo centros . [Gr. 47] |
(40) |
Lai komunikācijā ar plašu sabiedrību nodrošinātu lielāku atdevi un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas pasākumiem, kas īstenoti pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas pasākumiem piešķirtie līdzekļi būtu jāizmanto arī bez grūtībām pieejamai korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ar nosacījumu, ka tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējo mērķi. [Gr. 48] |
(41) |
Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, Programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto jau esošās pārvaldības procedūras. Šā iemesla dēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic jau pastāvošām struktūrām, proti, Eiropas Komisijai un valstu aģentūrām, kas norīkotas pārvaldīt [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētās darbības. Komisijai ar galvenajām ieinteresētajām personām, ieskaitot dalīborganizācijas, regulāri būtu jāapspriežas par Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu. |
(42) |
Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību , izmaksu optimizēšanu un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu optimālu efektivitāti, neatkarīgā revīzijas iestāde varētu būt tā pati struktūra, kas norīkota saistībā ar [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētajām darbībām. [Gr. 49] |
(43) |
Dalībvalstīm būtu jācenšas pieņemt visus attiecīgos pasākumus, lai novērstu juridiskus un administratīvus šķēršļus pareizai Programmas darbībai. Ja iespējams, šādi pasākumi, neskarot Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ietver arī tādu problēmu novēršanu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu , un citu tādu juridisku sarežģījumu novēršanu, kas varētu liegt jauniešiem piekļuvi Programmai . Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (22) dalībvalstis tiek mudinātas izveidot paātrinātas uzņemšanas procedūras. [Gr. 50] |
(44) |
Darbības rezultātu paziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka Programmas īstenošanas pārraudzībai un izvērtēšanai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šie dati būtu jāpaziņo Komisijai veidā, kas atbilst datu aizsardzības noteikumiem. |
(45) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23). [Gr. 51] |
(46) |
Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienkāršotas dotācijas — vienreizēji maksājumi un finansējums uz vienības izmaksu un vienotu likmju pamata. Vienkāršotajās dotācijās, kuras atbalsta Komisijas definētās Programmas mobilitātes darbības, būtu jāņem vērā iztikas minimums un uzturēšanās izdevumi uzņēmējā valstī. Dalībvalstis tiek aicinātas, ievērojot valsts tiesību aktus, neaplikt minētās dotācijas ar nodokļiem un neatvilkt no tām sociālās iemaksas. Šādam izņēmumam būtu jāattiecas arī uz publiskām vai privātām struktūrām, kas šāda veida atbalstu piešķir attiecīgajām personām. |
(47) |
Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (24), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Savienības finanšu intereses jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp nepieļaujot, identificējot, labojot un izmeklējot nelikumības, arī krāpšanu, atgūstot zaudētos un nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus un attiecīgā gadījumā piemērojot administratīvas sankcijas. Lai pārskatītu un/vai papildinātu Programmas darbības rādītājus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai tās notiktu saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu līdzdalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visus dokumentus būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(48) |
Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (25). Proti, šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt tiesības uz vīriešu un sieviešu līdztiesību un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas un sociālekonomiskās vides dēļ, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. panta piemērošanu. [Gr. 52] |
(49) |
Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un konkrēti nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumus, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kad dalībvalstīs vērojami vispārēji trūkumi tiesiskuma ziņā, tāpēc ka tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un lietderīgam Savienības finansējumam. |
(50) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, iesaistīt vairāk jauniešu un organizāciju pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes darbībās, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
(51) |
[Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] no 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ. |
(52) |
Lai nodrošinātu Programmas sniegtā finansiālā atbalsta nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido Eiropas Solidaritātes korpusu (“Programma”).
Tajā ir paredzēti Programmas mērķi, budžets 2021.–2027. gada periodam, Savienības finansējuma veidi un noteikumi šāda finansējuma piešķiršanai.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
(1) |
“solidaritātes darbība” ir kvalitatīva , iekļaujoša un pienācīgi finansēta darbība, ar kuru tiek risināti sabiedrībai svarīgi jautājumi, sniedzot labumu kopienai vai visai sabiedrībai, un kura veicina Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu sasniegšanu; šāda darbība var tikt īstenota kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekts un tīklošanas darbība dažādās jomās, tostarp kā viena no 13. punktā minētajām darbībām, un šāda darbība nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un ir atbilstīga veselības un drošības noteikumiem un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem ; [Gr. 53] |
(2) |
“reģistrēts kandidāts” ir persona vecumā no 17 līdz 30 gadiem, kas likumīgi uzturas kādā no iesaistītajām valstīm un ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, lai izrādītu interesi par iesaistīšanos solidaritātes darbībā, bet vēl nav šādas darbības dalībnieks; [Gr. 54] |
(3) |
“dalībnieks” ir persona vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kas likumīgi uzturas kādā no iesaistītajām valstīm, ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā un piedalās Eiropas Solidaritātes korpusa solidaritātes darbībā; [Gr. 55] |
(4) |
“jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju” ir jaunieši, kuriem ir kādi šķēršļi, kas traucē viņiem efektīvi piekļūt Programmā piedāvātajām iespējām ekonomisku, sociālu, nepieciešams papildu atbalsts tādēļ , ka viņi saskaras ar dažādiem šķēršļiem, ko rada, piemēram , invaliditāte, veselības problēmas, ar izglītības ieguvi saistītas grūtības, migrantu izcelsme , kultūras, ģeogrāfisku vai ar veselību saistītu iemeslu dēļ atšķirības , ekonomiskā, sociālā un ģeogrāfiskā situācija, tostarp jaunieši no marginalizētām kopienām vai tādu iemeslu dēļ kā invaliditāte un mācīšanās grūtības; jaunieši, ko apdraud diskriminācija, kuras pamatā ir kāds no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā noteiktajiem iemesliem ; [Gr. 56] |
(5) |
“dalīborganizācija” ir jebkura publiska vai privāta — bezpeļņas vai peļņu gūstoša, vietēja, reģionāla, valsts mēroga vai starptautiska — struktūra, kurai piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme kā uzņēmējorganizācijai vai atbalsta funkcijas izpildītājai, vai abu minēto funkciju izpildītājai, apliecinot, ka struktūra spēj nodrošināt solidaritātes darbību augstu kvalitāti atbilstoši Programmas mērķiem ; [Gr. 57] |
(6) |
“brīvprātīgais darbs” ir neobligāta solidaritātes darbība, kas tiek veikta izpaužas kā neapmaksāts brīvprātīgs sabiedriskā labuma vārdā veikts darbs un ieguldījums sabiedrības labklājības uzlabošanā un ko dalībnieks ne ilgāk kā 12 mēnešus veic savā brīvajā laikā pēc brīvas gribas un bez tiesībām saņemt atlīdzību ; [Gr. 58] |
(7) |
“stažēšanās” ir divus tāda trīs līdz sešus mēnešus ilga apmaksāta solidaritātes darbība, kuru kas izpaužas kā darba prakse dalīborganizācijā un ko var pagarināt vienu reizi;, tās ilgumam nepārsniedzot ilgums nepārsniedz 12 mēnešus, un kuru to piedāvā un apmaksā dalīborganizācija, kas uzņem Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku , un tajā ietver mācību komponentu, lai palīdzētu apgūt attiecīgās prasmes un pieredzi ; [Gr. 59] |
(8) |
“darbs” ir divus pienācīgi apmaksāta trīs līdz 12 mēnešus ilga solidaritātes darbība, ko kura ietver mācīšanos un apmācības elementus, kuras pamatā ir rakstisks līgums, kuru piedāvā un apmaksā dalīborganizācija, kas nodarbina Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku , un ar kuru neizstāj jau pastāvošu nodarbinātības iespēju ; [Gr. 60] |
(9) |
“solidaritātes projekts” ir ne vairāk kā 12 mēnešus ilga neapmaksāta pārrobežu solidaritātes darbība, kuru, lai risinātu svarīgas dalībnieku kopienas problēmas, vienlaikus sniedzot skaidru Eiropas pievienoto vērtību, īsteno grupas, kuras veido vismaz pieci Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieki; [Gr. 61] |
(10) |
“kvalitātes zīme” ir sertifikāts, kas , pamatojoties uz dažādām prasībām atkarībā no nodrošinātās solidaritātes darbības veida, ir piešķirts dalīborganizācijai, kura Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros vēlas nodrošināt solidaritātes darbības kā uzņēmējorganizācija un/vai atbalsta funkcijas izpildītājs; izpildītāja, un kas apliecina, ka organizācija spēj nodrošināt solidaritātes darbību kvalitāti visos solidaritātes darbības posmos atbilstīgi Programmas principiem un mērķiem ; [Gr. 62] |
(11) |
“Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centri” apzīmē papildu funkcijas, kuras veic norīkotas valsts aģentūras, lai atbalstītu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību izstrādi, īstenošanu un kvalitāti, kā arī dalībnieku solidaritātes darbībās iegūto kompetenču noteikšanu; |
(12) |
“Savienības pārredzamības un atzīšanas rīki” ir instrumenti, kas palīdz ieinteresētajām personām saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātus visā Savienībā. Pēc darbību pabeigšanas visi dalībnieki saņems sertifikātu, piemēram, Youthpass vai Europass, kurā būs norādīti īstenotajās darbībās iegūtie mācīšanās rezultāti un attīstītās prasmes; |
(13) |
“humānās palīdzības darbība” ir darbība, kas atbalsta tādas humānās palīdzības operācijas trešās valstīs, kuru mērķis ir nodrošināt vajadzībām atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un saglabāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu krīžu vai dabas katastrofu gadījumā; šāda darbība ietver palīdzības, atbalsta un aizsardzības operācijas humanitārās krīzes situācijās vai tūlīt pēc tām, atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušiem cilvēkiem un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī darbības, kuru mērķis ir uzlabot sagatavotību katastrofām un samazināt katastrofu risku, sasaistīt atbalstu, rehabilitāciju un attīstību un stiprināt noturību un krīžu pārvarēšanas un seku likvidēšanas spēju; |
(14) |
“trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts; |
(15) |
“programmas asociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kurai ar Savienību ir nolīgums, kas ļauj tai piedalīties Programmā, un kura pilda visus šajā regulā attiecībā uz dalībvalstīm paredzētos pienākumus; |
(16) |
“programmas neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nepiedalās Programmā pilnībā, bet kuras juridiskās personas izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos Savienības interesēs var gūt labumu no programmas. |
3. pants
Programmas mērķi
1. Programmas vispārīgais mērķis ir popularizēt solidaritāti kā vērtību, galvenokārt ar brīvprātīgā darba palīdzību, veicināt to, lai solidaritātes darbībās vairāk iesaistītos jauniešu un organizāciju iesaistīšanos paaudze un pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes darbībās iesaistītos organizācijas , tādā veidā stiprinot sociālo kohēziju, solidaritāti , demokrātiju, Eiropas identitāti un demokrātiju aktīvu pilsoniskumu Savienībā un ārpus tās, risinot atbalstot kopienas un reaģējot uz sabiedrības un humāna rakstura problēmas uz vietas, it īpaši pievēršoties sociālās iekļaušanas un vienlīdzīgu iespēju veicināšanai. [Gr. 63]
2. Programmas konkrētais mērķis ir nodrošināt jauniešiem, arī tiem, kuriem ir mazāk iespēju, viegli pieejamas un iekļaujošas iespējas iesaistīties solidaritātes darbībās , radot sabiedrības pozitīvas pārmaiņas Eiropā un ārpus tās un vienlaikus uzlabojot un pienācīgi atzīstot viņu kompetences, personiskās, izglītības, sociālās, kultūras, pilsoniskās un profesionālās izaugsmes spējas , kā arī sekmējot viņu kā aktīvu pilsoņu nemitīgu iesaisti, nodarbināmību un atvieglojot pāreju uz darba tirgu. [Gr. 64]
2.a Atsauksmēs, ko sniedz dalībnieki un dalīborganizācijas, iekļauj arī izvērtējumu par Programmas mērķu sasniegšanu. [Gr. 65]
3. Programmas mērķus īsteno šādās darbību sadaļās:
(a) |
jauniešu dalība solidaritātes darbībās, kas risina sabiedrības problēmas, kā norādīts 6. pantā , un centieni sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus ; [Gr. 66] |
(b) |
jauniešu un personu ar specializētām zināšanām dalība solidaritātes darbībās, kas saistītas ar humāno palīdzību (Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss), kā norādīts 10. pantā , un darbībās Savienībā un ārpus Savienības, kuru mērķis ir stiprināt uzņemošo organizāciju spēju sniegt humāno palīdzību trešās valstīs, kā norādīts 11. pantā . [Gr. 67] |
3.a Darbības mērķi un atbilstīgās politikas prioritātes darbībām, kas īstenojamas, veicot šī panta 3. punktā minētajās sadaļās ietilpstošos pasākumus, tiek detalizēti norādītas gada darba programmās, kuras jāpieņem saskaņā ar 18. pantu. [Gr. 68]
II NODAĻA
EIROPAS SOLIDARITĀTES KORPUSA DARBĪBAS
4. pants
Eiropas Solidaritātes korpusa darbības
1. Regulas 3. pantā noteiktos Programmas mērķus īsteno, izmantojot šāda veida darbības:
(a) |
brīvprātīgais darbs, kā aprakstīts 7. un 11. pantā; |
(b) |
augstas kvalitātes stažēšanās un darbs, kā aprakstīts 8. pantā; [Gr. 69] |
(c) |
solidaritātes projekti, kā aprakstīts 9. pantā; |
(d) |
tīklošanas darbības, kā aprakstīts 5. pantā; |
(e) |
kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kā aprakstīts 5. pantā. |
2. Programma atbalsta tās solidaritātes darbības, kas sniedz skaidru Eiropas pievienoto vērtību, piemēram, tāpēc, ka:
(a) |
tās ir transnacionālas, jo īpaši attiecībā uz mācīšanās mobilitāti un sadarbību; |
(b) |
tās papildina citas programmas un rīcībpolitikas vietējā, reģionālā, valsts, Savienības un starptautiskā līmenī; |
(c) |
to tematos, mērķos, pieejās, paredzamajos rezultātos un citos aspektos ir Eiropas dimensija; |
(d) |
tās mudina iesaistīties ir iekļaujošas un spēj efektīvi iesaistīt dažādas izcelsmes jauniešus , tostarp jauniešus ar invaliditāti ; [Gr. 70] |
(e) |
tās veicina Savienības pārredzamības un atzīšanas rīku lietderīgu izmantošanu. |
2.a Saskaņā ar 18. pantu pieņemtajās gada darba programmās ietver sarakstu ar darbībām, kuras ir potenciāli kaitīgas dalībniekiem, labuma guvējiem un sabiedrībai vai nav piemērotas dalībniekiem, kuras neīsteno programmas satvarā vai uz kurām attiecas īpaša apmācība, iepriekšējās darbības pārbaudes vai citi pasākumi. [Gr. 71]
3. Solidaritātes darbības īsteno saskaņā ar konkrētām prasībām, kuras noteiktas katram Programmas darbību veidam, kā izklāstīts 5., 7., 8., 9. un 11. pantā, kā arī atbilstīgi iesaistītajās valstīs piemērojamajam tiesiskajam regulējumam.
4. Savienības tiesību aktos atsauces uz Eiropas Brīvprātīgo dienestu jāsaprot kā brīvprātīgais darbs gan saskaņā Regula (ES) Nr. 1288/2013, gan saskaņā ar šo regulu.
5. pants
Abām sadaļām kopīgās darbības
1. Tīklošanas darbības, kas minētas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā, paredzētas, lai:
(a) |
pastiprinātu dalīborganizāciju spēju piedāvāt kvalitatīvus augstas kvalitātes, viegli pieejamus un atbilstīgi finansētus projektus arvien lielākam skaitam Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku; [Gr. 72] |
(b) |
piesaistītu jaunpienācējus — gan jauniešus , gan tos, kuriem ir zināma pieredze iniciatīvā “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” un dalīborganizācijās; [Gr. 73] |
(ba) |
atvieglotu cilvēku ar invaliditāti piekļuvi visām piedāvātajām darbībām; [Gr. 74] |
(c) |
dotu iespēju sniegt atgriezenisko saiti par solidaritātes darbībām , kā arī popularizēt Programmu, kļūstot par tās vēstnieku , un [Gr. 75] |
(d) |
veicinātu pieredzes apmaiņu un stiprinātu to personu un struktūru piederības sajūtu, kas piedalās Eiropas Solidaritātes korpusā, tādējādi atbalstot tā plašāku pozitīvo ietekmi. |
2. Kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kas minēti 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ietver:
(a) |
brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba kvalitātes nodrošināšanas pasākumus, ieskaitot apmācības, valodas atbalstu, papildu apdrošināšanu, atbalstu pirms vai pēc solidaritātes darbības, arī Youthpass, kurā būtu noteiktas un dokumentētas kompetences, ko dalībnieki ieguvuši solidaritātes darbībās, turpmāku izmantošanu, kā arī dalīborganizāciju spēju veidošanu un administratīvā atbalsta sniegšanu tām; |
(aa) |
pasākumus, ar kuriem aizsargā solidaritātes darbību labuma saņēmējus, tostarp to dalībnieku mērķtiecīgu apmācību, kuri veic solidaritātes darbības, kas paredzētas mazāk aizsargātām grupām, piemēram, bērniem, un to dalībnieku, kas strādā ar bērniem, iepriekšējās darbības pārbaudi; [Gr. 76] |
(ab) |
pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši lai iesaistītu jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju, piemēram atbilstoša veida solidaritātes darbības un individualizētu atbalstu; [Gr. 77] |
(ac) |
pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt dalīborganizāciju spēju veidošanu un tām paredzētu administratīvo atbalstu; [Gr. 78] |
(b) |
struktūrām, kuras vēlas nodrošināt Eiropas Solidaritātes korpusa solidaritātes darbības, piešķiramās piešķiramo kvalitātes zīmes zīmju izstrādi un uzturēšanu; [Gr. 79] |
(c) |
Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centru darbības, ko veic, lai atbalstītu un uzlabotu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanas kvalitāti un veicinātu to rezultātu atzīšanu; |
(d) |
vismaz visās oficiālajās Savienības valodās pieejama Eiropas Solidaritātes korpusa portāla un citu svarīgu tiešsaistes pakalpojumu, kā arī vajadzīgo IT atbalsta sistēmu un tīmekļa rīku izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu , kas atbilst Direktīvā (ES) 2016/2102 noteiktajām piekļūstamības prasībām; [Gr. 80] |
(da) |
pasākumus, kas mudina sociālos uzņēmumus atbalstīt Programmas darbības vai ļauj darbiniekiem Programmas satvarā iesaistīties brīvprātīgā darbā; [Gr. 81] |
(db) |
dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētas skaidras un detalizētas procedūras izstrādi, nosakot visu solidaritātes darbību posmus un termiņus. [Gr. 82] |
III NODAĻA
JAUNIEŠU DALĪBA SOLIDARITĀTES DARBĪBĀS, KAS RISINA SABIEDRĪBAS PROBLĒMAS
6. pants
Darbību uzdevums un veidi
1. Darbības, ko īsteno sadaļā “Jauniešu dalība solidaritātes darbībās, kas risina sabiedrības problēmas”, sekmē kohēzijas, solidaritātes , pilsoniskuma un demokrātijas stiprināšanu Savienībā un ārpus tās, vienlaikus arī risinot sabiedrības problēmas, it īpaši cenšoties veicināt sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgas iespējas . [Gr. 83]
2. Šī sadaļa 4. panta 1. punkta a), b), c), d) un e) apakšpunktā minētās darbības atbalsta šādos veidos:
(a) |
ar brīvprātīgo darbu, kā aprakstīts 7. pantā; |
(b) |
ar augstas kvalitātes stažēšanos un darbu, kā aprakstīts 8. pantā; [Gr. 84] |
(c) |
ar solidaritātes projektiem, kā aprakstīts 9. pantā; |
(d) |
ar šīs sadaļas dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētām tīklošanas darbībām saskaņā ar 5. pantu; |
(e) |
ar kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem saskaņā ar 5. pantu. |
7. pants
Brīvprātīgais darbs solidaritātes darbībās
1. Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais brīvprātīgais darbs ietver mācību stabilu izglītības un prasmju apguves komponentu, apmācības dimensiju un tiešsaistes un bezsaistes apmācību, kas pielāgota konkrētajai darbībai pirms tās īstenošanas un īstenošanās laikā, cenšas panākt skaidru ietekmi uz konkrētajām kopienas vajadzībām , bet neaizstāj stažēšanos vai darbu, un tas tiek veikts, pēc rakstveida vienošanās par brīvprātīgo darbu. pamatojoties uz rakstisku brīvprātīgā darba līgumu saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem. Ar šādu līgumu nodrošina pienācīgu dalībnieka tiesisko, sociālo un finansiālo aizsardzību. [Gr. 85]
2. Brīvprātīgais darbs var tikt primāri tiek veikts gan valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu brīvprātīgais darbs). Brīvprātīgais darbs var tikt veikts dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes brīvprātīgais darbs) , bet tajā var piedalīties tikai jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju, un šīs darbības īstenošanā piedalās dalībnieki, kas nedzīvo valstī, kurā notiek darbība. [Gr. 86]
8. pants
Stažēšanās un darbs
1. Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā Stažēšanās notiek un tiek apmaksāta saskaņā ar rakstveida vienošanos par stažēšanos, stažēšanās līgumu , kas noslēgta tiek noslēgts stažēšanās sākumā atbilstoši spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam attiecīgi valstī, kurā tā notiek., un saskaņā ar Stažēšanās līgumā ietver izglītības mērķus, darba nosacījumus un stažēšanās ilgumu, atlīdzību, kas dalībniekam jāsaņem, un pušu tiesības un pienākumus, un tajā ņem vērā stažēšanās kvalitātes sistēmā (2014/C 88/01) paredzētajiem principiem. paredzētos principus . Stažēšanās neaizstāj darbu. [Gr. 87]
2. Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais darbs Darbs tiek veikts saskaņā ar rakstisku darba līgumu, kas noslēgts atbilstīgi tiesiskajam regulējumam tajā iesaistītajā valstī, kurā ir ievēroti visi nodarbinātības nosacījumi, ko paredz tās valsts tiesību akti , kurā darbs tiek veikts , un/vai piemērojamie koplīgumi . Finansiālo atbalstu dalīborganizācijām, kas piedāvā darbu, sniedz ne ilgāk kā 12 divpadsmit mēnešus, pat, ja darba līguma ilgums pārsniedz 12 divpadsmit mēnešus. [Gr. 88]
3. Stažēšanās un darbs ietver stabilu izglītības un mācību un prasmju apguves komponentu. komponentu pirms darbības īstenošanas un tās laikā, lai palīdzētu dalībniekam iegūt atbilstošu pieredzi nolūkā attīstīt kompetenci, kas būs noderīga viņa personiskajai, izglītības, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai izaugsmei . [Gr. 89]
4. Stažēšanās un darbs var tikt primāri tiek veikts valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu stažēšanās un darbs)., vai Stažēšanās un darbs var tikt veikts dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes stažēšanās brīvprātīgais darbs), bet tajā var piedalīties tikai jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju, un darbs). šīs darbības īstenošanā piedalās dalībnieki, kas nedzīvo valstī, kurā notiek darbība . [Gr. 90]
4.a Lai finansētu saprātīgus pielāgojumus, tādējādi radot iespēju darbībās efektīvi un ar vienlīdzīgiem nosacījumiem piedalīties personām ar invaliditāti, saskaņā ar 27. pantu ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām un Padomes Direktīvu 2000/78/EK (26) tiek piešķirts pienācīgs budžets. [Gr. 91]
9. pants
Solidaritātes projekti
Regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie solidaritātes projekti neaizstāj stažēšanos un/vai darbu.
IV NODAĻA
EIROPAS BRĪVPRĀTĪGO HUMĀNĀS PALĪDZĪBAS KORPUSS
10. pants
Darbību uzdevums un veidi
1. Sadaļā “Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” īstenotās darbības palīdz nodrošināt vajadzībām atbilstīgu humāno palīdzību, kuras mērķis ir nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un saglabāt cilvēka cieņu dabas katastrofu vai cilvēka izraisītu katastrofu situācijā , kā arī stiprināt apdraudētu, un nestabilu vai dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu skartu kopienu spējas un noturību un atvieglot pāreju no humānās palīdzības saņemšanas uz ilgtermiņa ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību . [Gr. 92]
2. Šajā nodaļā paredzētās darbības īsteno, ievērojot saskaņā ar Eiropas konsensu par humāno palīdzību , veicinot humānās palīdzības principus pamatprincipus — cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību un vienlaikus atkārtoti uzsverot Savienības stingro apņemšanos īstenot uz vajadzībām balstītu pieeju, nepieļaujot diskrimināciju skartajās iedzīvotāju kopienās vai starp tām un ievērojot starptautiskās tiesības . [Gr. 93]
2.a Savienības humāno palīdzību sniedz situācijās, kad, iespējams, tiek izmantoti citi ar attīstības sadarbību, krīžu pārvarēšanu un civilo aizsardzību saistīti instrumenti. Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa darbības ir saskaņotas un papildinošas, un tiek novērsta to pārklāšanās ar attiecīgiem Savienības politikas virzieniem un instrumentiem, jo īpaši Savienības humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu. [Gr. 94]
2.b Veicinot saskaņotu starptautisku reakciju uz humanitārajām krīzēm, šajā nodaļā paredzētās darbības ir saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja koordinētajām darbībām. [Gr. 95]
2.c Eiropas Humānās palīdzības korpuss palīdz stiprināt dzimumperspektīvu Savienības humānās palīdzības jomā, veicinot sieviešu īpašajām vajadzībām atbilstošus humānās palīdzības pasākumus. Īpaša uzmanība tiek pievērsta sadarbībai ar sieviešu grupām un tīkliem nolūkā palielināt sieviešu līdzdalību un vadošo lomu humānās palīdzības jomā un izmantot viņu spējas un zināšanas, lai palīdzētu likvidēt sekas, panākt mieru, samazināt katastrofu risku un attīstīt skarto kopienu noturību. [Gr. 96]
2.d Konkrētos nosūtīšanas nosacījumus, tostarp tiesības un pienākumus, nosūtīšanas ilgumu un vietu, kā arī uzdevumus nosaka, nosūtošajām organizācijām un Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusam savstarpēji vienojoties un cieši konsultējoties ar uzņemošajām organizācijām. [Gr. 97]
3. Šī sadaļa 4. panta 1. punkta a), d) un e) apakšpunktā minētās darbības atbalsta šādos veidos:
(a) |
ar brīvprātīgo darbu, kā aprakstīts 11. pantā; |
(aa) |
solidaritātes projekti; [Gr. 98] |
(b) |
ar šīs sadaļas dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētām tīklošanas darbībām saskaņā ar 5. pantu; |
(c) |
ar kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem saskaņā ar 5. pantu, īpašu uzmanību pievēršot dalībnieku drošības un aizsardzības nodrošināšanai. |
3.a Pamatojoties iepriekšēju trešo valstu vajadzību novērtējumu, ar šo regulu atbalsta darbības, kas stiprina humānas palīdzības spēju, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un nodrošinātu brīvprātīgo darba efektīvu un ilgtspējīgu ietekmi nosūtījuma vietā, tostarp:
(a) |
ar dabas izraisītu katastrofu saistīta riska pārvaldību, sagatavotību katastrofām un reaģēšanu uz tām, apmācīšanu, uzņemošo organizāciju darbinieku un brīvprātīgo mācības par brīvprātīgo pārvaldību un par citām saistītam tēmām; |
(b) |
paraugprakses apmaiņu, tehnisko palīdzību, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņu, tīklu izveidi un citus piemērotus pasākumus. [Gr. 99] |
3.b Komisija sekmē, uztur un atjaunina Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa datubāzi, regulē tās pieejamību un izmantošanu, tostarp attiecībā uz ES palīdzības brīvprātīgo pieejamību un piemērotību, tādējādi ļaujot nepārtraukt atgriezušos brīvprātīgo dalību. To personas datu apstrādi, kuri tika apkopoti šajā datubāzē vai tās nolūkiem, attiecīgā gadījumā veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (27) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (28) . [Gr. 100]
11. pants
Brīvprātīgais darbs humānās palīdzības operāciju atbalstam
1. Regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais brīvprātīgais Brīvprātīgais darbs, kuru veic humānās palīdzības operāciju atbalstam, ietver mācību atbilstošas mācības un prasmju apguves komponentu, bet apguvi, tostarp pirms norīkojuma, saistībā ar projektiem, kuros tiks iesaistīti jaunie brīvprātīgie, pievēršot pienācīgu uzmanību 10. panta 2. punktā minētajiem humānās palīdzības principiem, tostarp nekaitēšanas principam , un tā neaizstāj stažēšanos vai darbu, un tas tiek veikts pēc balstās uz rakstveida vienošanās vienošanos par brīvprātīgo darbu. [Gr. 101]
1.a Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa iniciatīva veicina vietējo brīvprātīgo līdzdalību no trešām valstīm. [Gr. 102]
2. Šajā sadaļā brīvprātīgais darbs var tikt veikts vienīgi trešās valstīs, vietās , [Gr. 103]
(a) |
kur tiek veiktas humānās palīdzības darbības un operācijas un |
(b) |
kur nenotiek starptautiski vai iekšēji bruņoti konflikti. |
2.a Pamatojoties uz nosūtošo un uzņemošo organizāciju un citu attiecīgo iesaistīto pušu iepriekšēju novērtējumu par vajadzībām trešās valstīs, Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss atbalsta darbības, kuru mērķis ir:
(a) |
stiprināt uzņemošo organizāciju spēju sniegt humāno palīdzību trešās valstīs, lai uzlabotu vietējo sagatavotību un reaģēšanu uz humanitārajām krīzēm un lai nodrošinātu Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa veiktā darba efektīvu un ilgtspējīgu ietekmi uz vietas, nodrošinot katastrofu riska pārvaldību, sagatavotību un reaģēšanu, pāreju no humānās palīdzības pasākumiem uz ilgtspējīgu vietējo attīstību, darbaudzināšanu un apmācību brīvprātīgo pārvaldības jomā; |
(b) |
paraugprakses apmaiņa, tehniskā palīdzība, mērķsadarbības programmas un darbinieku un brīvprātīgo apmaiņa. [Gr. 104] |
2.b Riska līmeņa novērtēšana attiecībā uz brīvprātīgo drošību un drošumu ir prioritāte, jo īpaši valstīs vai teritorijās, kuras uzskata par nestabilām, vai kurās pastāv tūlītējs risks. [Gr. 105]
2.c Saistībā ar Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa iniciatīvu Komisija veic komunikācijas kampaņas par Eiropas Solidaritātes korpusu galvenokārt Savienības teritorijā un pievēršas darbam, ko veic brīvprātīgie un humānās palīdzības darbinieki saskaņā ar humānās palīdzības principiem, proti, cilvēcību, neatkarību, neitralitāti un objektivitāti, kas ir šo darbību pamatā. [Gr. 106]
2.d Brīvprātīgo darbu veic atbilstīgi faktiskajām vietējām vajadzībām un trūkumiem, ko noteikušas uzņemošās organizācijas. [Gr. 107]
11.a pants
Brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase
1. Pamatojoties uz trešo valstu vajadzību iepriekšēju novērtējumu, Komisija sadarbībā ar valsts aģentūrām un uzņēmējorganizācijām apzina un atlasa brīvprātīgo kandidātus apmācībai.
2. Brīvprātīgo kandidātu apzināšanu un atlasi veic saskaņā ar 14. pantu, ievērojot nediskriminācijas, dzimumu līdztiesības un vienlīdzīgu iespēju principus.
3. Regulas 2. un 15. pantā minētos vecuma ierobežojumus nepiemēro brīvprātīgajam darbam, kas atbalsta humānās palīdzības darbības atbilstīgi šim pantam. [Gr. 108]
11.b pants
Brīvprātīgo kandidātu apmācība
1. Balstoties uz esošām programmām un procedūrām, Komisija izveido mācību programmu ar mērķi sagatavot brīvprātīgo kandidātus, lai atbalstītu un papildinātu humānās palīdzības pasākumus.
2. Mācību programmā, ko īsteno kvalificētas organizācijas, ir tiesīgi piedalīties brīvprātīgo kandidāti, kuri apzināti un atlasīti saskaņā ar pieteikuma procedūru. Brīvprātīgo kandidāta apmācības individuālo apjomu un saturu nosaka, apspriežoties ar sertificēto uzņēmējorganizāciju atbilstoši vajadzībām, ņemot vērā brīvprātīgo kandidāta iepriekšējo pieredzi un plānoto brīvprātīgā darba vietu.
3. Mācību programmā ietver novērtējumu par nosūtāmo brīvprātīgo kandidātu gatavību, lai atbalstītu un papildinātu humānās palīdzības pasākumus trešās valstīs, un atbilstību vietējām vajadzībām. [Gr. 109]
V NODAĻA
FINANŠU NOTEIKUMI
12. pants
Budžets
1. Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR 1 112 988 000 2018. gada cenās [EUR 1 260 000 000 pašreizējās cenās. cenās] . [Gr. 110]
2. Panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai Programmas īstenošanā, piemēram, sagatavošanās, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, ieskaitot korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmas. Pienācīgs budžeta līdzekļu apmērs tiek novirzīts arī dalībvalstu paraugprakses apmaiņai un jauniešu tīklu veidošanai. [Gr. 111]
2.a Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu attiecība uz šīs regulas grozīšanu, lai nodrošinātu indikatīvā budžeta sadalījuma elastību un pielāgošanu attiecībā uz 12.a pantā minētajām darbībām. Saskaņā ar šo pantu pieņemts deleģētais akts atspoguļo jaunās politiskās prioritātes, koriģējot sadalījumu, ar kuru ievēro maksimālo 20 % robežu. [Gr. 112]
3. Neskarot Finanšu regulu, izdevumus darbībām, kas saistītas ar pirmajā darba programmā iekļautajiem projektiem, no 2021. gada 1. janvāra var uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem.
4. Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar [minētā punkta c) apakšpunktu]. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.
12.a pants
Budžeta sadalījums 7., 8., 9. un 11. pantā minētajām darbībām
Indikatīvais budžeta sadalījums 7., 8., 9. un 11. pantā minētajām darbībām ir šāds:
(a) |
7. un 9. pantā paredzētajam brīvprātīgajam darbam solidaritātes darbībās un solidaritātes projektos: 86 %; |
(b) |
8. pantā paredzētajiem stažēšanās projektiem un darbam: 8 %; un |
(c) |
11. pantā paredzētajam brīvprātīgajam darbam humānās palīdzības operāciju atbalstam: 6 %. [Gr. 113] |
13. pants
ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes
1. Programmu konsekventi īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [62. panta 1. punkta c) apakšpunktā].
2. Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas, godalgas un iepirkums. Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk izmanto vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējumu. [Gr. 114]
3. Iemaksas savstarpējās apdrošināšanas mehānismā var segt risku, kas saistīts ar finansējuma atgūšanu no saņēmējiem, un uzskatāmas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus.
4. Gan tiešas, gan netiešas pārvaldības gadījumos izvērtēšanas komitejā, kas īsteno atlasi, var darboties ārēji eksperti.
VI NODAĻA
DALĪBA EIROPAS SOLIDARITĀTES KORPUSĀ
14. pants
Iesaistītās valstis
1. Brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekti, tīklošanas darbības un kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi, kas minēti 5., 7., 8., 9. un 11. pantā, ir pasākumi, kuros var piedalīties dalībvalstis un aizjūras zemes un teritorijas.
2. Brīvprātīgajā darbā, tīklošanas darbībās un kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumos, kas minēti 5. un 7. pantā, var piedalīties arī:
(a) |
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā; |
(b) |
valstis, kas pievienojas, kandidātes un potenciālās kandidātes — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
(c) |
valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
(d) |
citas trešās valstis — saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā, kurā atrunāta trešās valsts dalība kādā Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgums:
|
3. Šā panta 2. punktā minētās valstis pilnībā piedalās Programmā tikai tad, ja tās pilda visus pienākumus, ko šī regula uzliek dalībvalstīm.
3.a Tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par trešo valstu sniegto finansiālo ieguldījumu Programmā, kā arī par to gaidāmo ieguldījumu, to paziņo abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm Programmas gada vai starpposma ziņojumu ietvaros. [Gr. 115]
4. Brīvprātīgajā darbā un tīklošanas darbībās, kas minētas 5. un 7. pantā, drīkst piedalīties programmas neasociētās trešās valstis, it īpaši trešās valstis, kas ir kaimiņvalstis.
15. pants
Privātpersonu piedalīšanās
1. Jaunieši vecumā no 17 līdz 30 gadiem, kuri vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, reģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā. Jāņem vērā, ka reģistrētajam jaunietim brīvprātīgā darba, stažēšanās, darba vai solidaritātes projekta uzsākšanas brīdī jābūt vismaz 18 gadus vecam un ne vecākam par 30 gadiem.
1.a Dalībniekiem, kuri dodas uz citu valsti, garantē tādu pilnvērtīgu veselības aprūpi, kādu tie saņem savā dzīvesvietas dalībvalstī, nevis tikai neatliekamo veselības aprūpi. Veselības aprūpi nodrošina ar tās dalībvalsts sabiedriskajiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kurā tiek īstenots attiecīgais pasākums, un gadījumā, ja šādi pakalpojumi nav pieejami vai ja tie acīmredzami neatbilst dzīvesvietas dalībvalsts kvalitātes standartiem, — ar minētās dalībvalsts privātās veselības aprūpes pakalpojumiem. [Gr. 116]
1.b Īstenojot šo regulu, Komisija, dalībvalstis un citas iesaistītās valstis veicina sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgas piekļuves nosacījumus, tostarp to jauniešu līdzdalību, kuriem ir mazāk iespēju. [Gr. 117]
16. pants
Dalīborganizācijas
1. Eiropas Solidaritātes korpusā var iesaistīties bezpeļņas vai peļņu gūstošas publiskas vai privātas struktūras un starptautiskas organizācijas, tostarp jauniešu organizācijas, reliģiskas institūcijas, labdarības asociācijas, sekulāras humānistiskas organizācijas, NVO vai citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, ievērojot nosacījumu, ka tās piedāvā solidaritātes darbības, tām saskaņā ar reģistrācijas valsts tiesību aktiem ir juridiskas personas statuss un tās ir saņēmušas Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi. Kvalitātes zīme apliecina, ka minētās darbības var īstenot 3. panta minētos mērķus un nodrošināt 4. pantā minētos pasākumus. [Gr. 118]
2. Pieteikumu, ko struktūra iesniedz, lai kļūtu par Eiropas Solidaritātes korpusa dalīborganizāciju, novērtē kompetentā Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūra, pamatojoties uz šādiem principiem: vienlīdzīga attieksme; vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija; darbinieku aizvietošanas nepieļaušana; tādu kvalitatīvu , viegli pieejamu un iekļaujošu darbību nodrošināšana, kam piemīt pievienotā vērtība attiecībā uz konkrētu kopienas vajadzību nodrošināšanu un mācību apguves dimensija ar uzsvaru uz personīgo, sociāli izglītojošo un profesionālo izaugsmi; pienācīgi apmācību, darba un brīvprātīgā darba nosacījumi; droša un pienācīga vide un apstākļi; un bezpeļņas princips saskaņā ar Finanšu regulu. Atbilstība iepriekš minētajiem principiem nosaka, vai struktūras piedāvātās darbības atbilst Eiropas Solidaritātes korpusa prasībām un mērķiem. Kvalitātes zīmi piešķir tikai tām organizācijām, kas ir apņēmušās ievērot šos principus. [Gr. 119]
3. Novērtējuma rezultātā struktūrai var piešķirt Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi. Īpašās prasības kvalitātes zīmes iegūšanai mainās atkarībā no solidaritātes darbības veida un struktūras funkcijas. Piešķirto kvalitātes zīmi periodiski atkārtoti novērtē, un to var atsaukt gadījumā, ja tā tiek ļaunprātīgi izmantota vai ja netiek ievēroti 2. punktā izklāstītie principi. Ikviena struktūra, kas būtiski maina savas darbības, par to informē kompetento īstenošanas struktūru, lai tā varētu veikt atkārtotu novērtēšanu. [Gr. 120]
4. Visām struktūrām, kas saņēmušas Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi, kā uzņēmējorganizācijām un/vai atbalsta funkcijas izpildītājām piešķir piekļuvi Eiropas Solidaritātes korpusa portālam un ļauj vērsties pie reģistrētiem dalībniekiem ar solidaritātes darbību piedāvājumiem.
4.a Dalīborganizācijām, kam ir piešķirta kvalitātes zīme, ir pieejama platforma vienkāršotai piemērotu kandidātu meklēšanai, lai atvieglotu gan dalībnieku, gan dalīborganizāciju iesaistīšanos solidaritātes darbībās. [Gr. 121]
4.b Dalīborganizācijas atvieglo Programmas veicināšanu, piedāvājot bijušajiem dalībniekiem iespēju dalīties savā pieredzē un būt par vēstniekiem potenciālajai nākamajai Programmas dalībnieku paaudzei, izmantojot tīklošanu. [Gr. 122]
5. Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme automātiski nenodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršanu.
5.a Eiropas Solidaritātes korpusa dalīborganizācijas var īstenot dažādas funkcijas. Uzņēmējorganizācijas lomā tās īsteno pasākumus saistībā ar solidaritātes darbību piedāvāšanu reģistrētajiem dalībniekiem, dalībnieku atlasi un uzņemšanu, tai skaitā organizē darbības un sniedz norādes un atbalstu dalībniekiem visos solidaritātes darbības posmos, nodrošina dalībniekiem drošu un ērtu darba vidi, kā arī pēc vajadzības sniedz dalībniekiem atgriezenisko saiti pēc darbības beigām. Atbalsta funkcijas izpildītāja lomā tās īsteno pasākumus, kas saistīti ar dalībnieku nosūtīšanu, sagatavošanu un atbalstīšanu pirms došanās uz solidaritātes darbību, tās laikā un pēc tās, ieskaitot dalībnieku apmācību un viņiem sniegtās norādes par vietējām organizācijām pēc darbības pabeigšanas. Organizācijas, īstenojot atbalsta funkciju, var arī sniegt solidaritātes projektu dalībniekiem administratīvu un loģistikas atbalstu. [Gr. 123]
6. Dalīborganizācijas piedāvātās solidaritātes darbības un saistītie kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi var saņemt finansējumu no Eiropas Solidaritātes korpusa vai citiem finansējuma avotiem, kas nav atkarīgi no Savienības budžeta.
7. Saistībā ar darbībām, kas minētas 11. pantā, dalīborganizāciju prioritāte ir brīvprātīgo drošība un aizsardzība.
17. pants
Piekļuve Eiropas Solidaritātes korpusa finansējumam
Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma saņemšanai var pieteikties jebkura iesaistītā valstī reģistrēta publiska vai privāta struktūra un starptautiskas organizācijas. 7., 8. un 11. pantā minēto darbību gadījumā dalīborganizācijai jāiegūst kvalitātes zīme, kas ir priekšnosacījums Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma saņemšanai. 9. pantā minēto solidaritātes projektu gadījumā Eiropas Solidaritātes korpusa dalībnieku neformālas grupas vārdā finansējuma saņemšanai var pieteikties fiziskas personas. Parasti dotāciju pieprasījumus iesniedz tās valsts aģentūrai, kurā atrodas organizācija. Dotāciju pieprasījumus par darbībām, ko organizē Eiropas mēroga vai starptautiskas organizācijas, brīvprātīgā darba grupu darbībām Eiropas līmenī noteiktajās prioritārajās jomās un darbībām, kuras sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs, iesniedz EACEA. [Gr. 124]
VII NODAĻA
PLĀNOŠANA, PĀRRAUDZĪBA UN IZVĒRTĒŠANA
18. pants
Gada darba programma [Gr. 125]
Sekundārās politiskās izvēles un prioritātes, tostarp 4. līdz 11. pantā minēto konkrēto pasākumu sīkākus aspektus, katru gadu nosaka darba programmā, kā minēts Finanšu regulas [110.] pantā. Minētajās programmās norāda arī konkrētu informāciju par Programmas īstenošanu. Turklāt darba programmā norāda katrai darbībai piešķirto summu un līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm un Programmas asociētajām trešajām valstīm darbību pārvaldībai ar valsts aģentūras starpniecību. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu nolūkā papildināt šo regulu, pieņemot gada darba programmas. [Gr. 126]
Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. Turklāt darba programmā norāda katrai darbībai piešķirto summu un līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm un programmas asociētajām trešajām valstīm darbību pārvaldībai ar valsts aģentūras starpniecību. Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 30. pantā.
19. pants
Pārraudzība un ziņošana
1. Rādītāji, ko izmanto ziņošanai par to, kādā mērā Programma sasniegusi 3. pantā izklāstīto vispārējo mērķi un konkrētos mērķus, noteikti pielikumā.
2. Lai nodrošinātu efektīvu Programmas novērtējumu attiecībā uz to, kādā mērā sasniegti tās mērķi, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, lai grozītu pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatot vai papildinot rādītājus, un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi.
3. Darbības rezultātu paziņošanas sistēma nodrošina, ka Savienības līdzekļu saņēmēji Finanšu regulas [2. panta 5. punkta] nozīmē Programmas īstenošanas un izvērtēšanas pārraudzībai vajadzīgos datus vāc efektīvi, lietderīgi, savlaicīgi un atbilstošā detalizācijas pakāpē. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm tiek noteiktas samērīgas ziņošanas prasības.
20. pants
Izvērtēšana
1. Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tā būtu lēmumu pieņemšanas procesa pamatā.
2. Programmas starpposma izvērtēšanu vidusposma novērtēšanu veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par programmas īstenošanu., taču ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma. Komisija vidusposma novērtējumu iesniedz Eiropas Parlamentam , Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ne vēlāk kā 2024. gada 30. jūnijā . Izvērtējuma rezultātiem pievieno arī iepriekšējās programmas galīgo izvērtējumu. [Gr. 127]
3. Neskarot IX nodaļā paredzētās prasības un valstu aģentūru pienākumus, kas minēti 23. pantā, dalībvalstis līdz 2024. gada 30. aprīlim iesniedz Komisijai ziņojumu par Programmas īstenošanu un ietekmi to attiecīgajās teritorijās.
3.a Vajadzības gadījumā Komisija, pamatojoties uz vidusposma novērtējumu un dalībvalstu iesniegtajiem īstenošanas ziņojumiem, iesniedz likumdošanas priekšlikumus par grozījumu izdarīšanu šajā regulā. Komisija uzstājas atbildīgajā Eiropas Parlamenta komitejā, lai ziņotu par vidusposma novērtējumu un to, vai tā uzskata par nepieciešamu grozīt šo regulu. [Gr. 128]
4. Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu.
5. Komisija izvērtēšanas secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
VIII NODAĻA
INFORMĀCIJA, KOMUNIKĀCIJA UN INFORMĀCIJAS IZPLATĪŠANA
21. pants
Informācija, komunikācija un informācijas izplatīšana
1. Savienības finansējuma saņēmēji, it īpaši, kad tie popularizē programmas darbības atzīst tās finansējuma izcelsmi un to rezultātus, atzīst Savienības finansējuma izcelsmi nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un nodrošina tā redzamību, to rezultātu popularizēšanā) , sniedzot konsekventu, lietderīgu dažādām auditorijām , tostarp plašsaziņas līdzekļiem un samērīgu sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas paredzēta dažādām auditorijām, ieskaitot plašsaziņas līdzekļus ir ātra , konsekventa, lietderīga un sabiedrību. samērīga . [Gr. 129]
2. Komisija sadarbībā ar valsts iestādēm un valsts aģentūrām iesaistītajās valstīs un attiecīgajiem Savienības līmeņa tīkliem īsteno informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. [Gr. 130]
3. Šīs regulas 23. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā konsekventu stratēģiju, lai informētu un efektīvi uzrunātu pēc iespējas plašāku auditoriju, kā arī izplatītu visiem iespējamiem atbalsta saņēmējiem un izmantotu to darbību rezultātus, kuras tās pārvalda Programmā iekļauto darbību ietvaros; minētās aģentūras palīdz Komisijai veikt vispārējo uzdevumu izplatīt informāciju par Programmu, ieskaitot informāciju par valstu un Savienības līmenī pārvaldītām darbībām un pasākumiem, un informāciju par Programmas rezultātiem, kā arī informē attiecīgās mērķgrupas par darbībām un pasākumiem, ko veic attiecīgajā valstī. [Gr. 131]
3.a Ar Programmu saistītas komunikācijas un informācijas izplatīšanas nolūkā dalīborganizācijas izmanto zīmolu “Eiropas Solidaritātes korpuss”. [Gr. 132]
IX NODAĻA
PĀRVALDĪBA UN REVĪZIJAS SISTĒMA
22. pants
Valsts iestāde
Visās Eiropas Solidaritātes korpusā iesaistītajās valstīs atbildīgās valsts iestādes, kuras norīkotas pārvaldīt [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā Eiropas Solidaritātes korpusa atbildīgās valsts iestādes. [Jaunās “Erasmus” regulas] 23. panta 1., 2., 6., 7., 9., 10., 11., 12., 13. un 14. punktu pēc analoģijas piemēro arī Eiropas Solidaritātes korpusam.
23. pants
Valsts aģentūra
1. Visās Eiropas Solidaritātes korpusā iesaistītajās valstīs valsts aģentūras, kuras attiecīgajā valstī norīkotas pārvaldīt [jaunās “Erasmus” regulas] III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā Eiropas Solidaritātes korpusa valsts aģentūras.
[Jaunās “Erasmus” regulas] 24. panta 1., 2., 3., 4., 5. un 6. punktu pēc analoģijas piemēro arī Eiropas Solidaritātes korpusam.
2. Neskarot [jaunās “Erasmus” regulas] 24. panta 2. punktu, valsts aģentūra atbild arī par visu 18. pantā minētajos īstenošanas aktos uzskaitīto Eiropas Solidaritātes korpusa darbību projektu darbības cikla posmu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta c), v) un vi) apakšpunktu].
3. Ja kādā šīs regulas 14. panta 2. punktā minētā valstī nav norīkota attiecīgās valsts aģentūra, to izveido saskaņā ar [jaunās “Erasmus” regulas] 24. panta 1., 3., 4., 5. un 6. punktu.
3.a Valsts aģentūra regulāri apspriežas ar Programmas atbalsta saņēmējiem (personām un organizācijām), lai saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm ievāktu atsauksmes par Programmu, novērtētu darbības kvalitāti un darbības norisi, sniegtu atbalstu grūtībās nonākušiem dalībniekiem un uzlabotu Programmas īstenošanu valsts līmenī, balstoties uz ievāktajām atsauksmēm un atbalsta saņēmēju pieredzi. [Gr. 133]
24. pants
Eiropas Komisija
1. Saskaņā ar [jaunās “Erasmus” regulas 24. pantu] noteikumus, ko piemēro Komisijas un valsts aģentūru attiecībām, izklāsta rakstveida dokumentā, kurā:
(a) |
nosaka paredz attiecīgās valsts aģentūras iekšējās kontroles standartus un noteikumus, saskaņā ar kuriem tā valsts aģentūras pārvalda dotāciju piešķiršanai paredzētos Savienības līdzekļus , ņemot vērā vienkāršošanas prasības un dalībniekiem un dalīborganizācijām neuzliekot papildu slogu ; [Gr. 134] |
(b) |
iekļauj valsts aģentūras darba programmu, kurā norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai piešķirts Savienības atbalsts; |
(ba) |
iekļauj prasību rīkot regulāras sanāksmes un mācības ar valstu aģentūru tīklu, lai nodrošinātu saskaņotu Programmas īstenošanu visās iesaistītajās valstīs; [Gr. 135] |
(c) |
konkretizē ziņošanas prasības attiecībā uz valsts aģentūru. |
1.a Komisija rīko regulāras sanāksmes par Programmas īstenošanu ar reprezentatīva skaita un veida tīkliem, kas pārstāv jauniešus un brīvprātīgos, un citām attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp sociālajiem partneriem un tīkliem, kuriem ir nozīme Programmas darbībās. [Gr. 136]
2. Katru gadu Komisija valsts aģentūrai dara pieejamu šādu finansējumu:
(a) |
līdzekļus dotāciju piešķiršanai attiecīgajā iesaistītajā valstī tām Eiropas Solidaritātes korpusa darbībām, kuru pārvaldība valsts aģentūrai uzticēta; |
(b) |
finansējumu, kas paredzēts, lai atbalstītu valsts aģentūru pārvaldības uzdevumu izpildē; tā apmēru nosaka atbilstoši [jaunās “Erasmus” regulas] 25. panta 3. punkta b) apakšpunktā aprakstītajiem nosacījumiem. |
3. Komisija nosaka prasības valsts aģentūras darba programmai. Komisija Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanai paredzētos līdzekļus nedara pieejamus valsts aģentūrai, pirms nav oficiāli apstiprinājusi valsts aģentūras darba programmu.
4. Pamatojoties uz [jaunās “Erasmus” regulas] 23. panta 3. punktā minētajām valstu aģentūru atbilstības prasībām, Komisija pārskata valsts pārvaldības un kontroles sistēmas, valsts aģentūras pārvaldības deklarāciju un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to, pienācīgi ņemot vērā valsts iestādes sniegto informāciju par tās īstenotajiem Eiropas Solidaritātes korpusa pārraudzības un uzraudzības pasākumiem.
5. Pēc tam, kad Komisija ir novērtējusi ikgadējo pārvaldības deklarāciju un neatkarīgās revīzijas iestādes atzinumu par šo deklarāciju, tā savu atzinumu un apsvērumus nosūta valsts aģentūrai un valsts iestādei.
5.a Ja Komisija nevar pieņemt vadības ikgadējo deklarāciju vai neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to vai ja valsts aģentūra neapmierinoši īsteno Komisijas apsvērumus, Komisija var īstenot jebkādus piesardzības un koriģējošos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai saskaņā ar Finanšu regulas 131. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizsargātu Savienības finanšu intereses. [Gr. 137]
24.a pants
Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra
Savienības līmenī EACEA atbild par visu to dotāciju posmu pārvaldību, ko piešķir par 7. pantā minētajām Programmas projektu darbībām, kuras ir iesniegušas Eiropas mēroga vai platformas organizācijas, brīvprātīgā darba grupu darbībām Eiropas līmenī noteiktajās prioritārajās jomās un darbībām, kuras sniedz atbalstu humānās palīdzības operācijām trešās valstīs.
EACEA atbild arī par tādu organizāciju akreditāciju (t. i., kvalitātes zīme) un uzraudzību, kas ir Eiropas mēroga vai platformas organizācijas, par valsts shēmu vai Savienības dalītas pārvaldības fondu īstenošanu atbildīgas organizācijas vai organizācijas, kas vēlas īstenot humānās palīdzības operāciju atbalsta darbības. [Gr. 138]
25. pants
Revīzijas
1. Saskaņā ar Finanšu regulas [127.] pantu] pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, arī tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu , un šīs revīzijas visās dalībvalstīs notiek saskaņā ar vieniem un tiem pašiem kritērijiem . [Gr. 139]
2. Neatkarīgo revīzijas struktūru norīko valsts iestāde. Neatkarīgā revīzijas struktūra sniedz revīzijas atzinumu par Finanšu regulas [155. panta 1. punktā] minēto pārvaldības deklarāciju.
3. Neatkarīgajai revīzijas struktūrai:
(a) |
ir vajadzīgās profesionālās zināšanas revīzijas veikšanai publiskajā sektorā; |
(b) |
jānodrošina, lai tās revīzijās tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti; un |
(c) |
tā nedrīkst būt interešu konfliktā ar juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst 23. pantā minētā valsts aģentūra, un tai jābūt funkcionāli neatkarīgai no juridiskās personas, kuras struktūrā valsts aģentūra ietilpst. |
4. Neatkarīgā revīzijas iestāde sniedz Komisijai un tās pārstāvjiem, kā arī Revīzijas palātai neierobežotu piekļuvi visiem dokumentiem un ziņojumiem, ar kuriem ir pamatots tās sniegtais revīzijas atzinums par valsts aģentūras pārvaldības deklarāciju.
X NODAĻA
KONTROLES SISTĒMA
26. pants
Kontroles sistēmas principi
1. Komisija ir atbildīga par valstu aģentūru pārvaldīto Eiropas Solidaritātes korpusa darbību uzraudzības kontroles pasākumu veikšanu. Tā nosaka minimālās prasības valsts aģentūras un neatkarīgās revīzijas iestādes īstenotajām kontrolēm.
2. Valsts aģentūras ir atbildīgas par Eiropas Solidaritātes korpusa darbībām, kuru pārvaldība tām uzticēta, paredzēto dotāciju saņēmēju primāro kontroli. Minētie kontroles pasākumi Minētās pārbaudes ir samērīgas un adekvātas, un tās sniedz pamatotu ticamību, ka piešķirtās dotācijas tiek izlietotas paredzētajiem nolūkiem un atbilstīgi piemērojamiem Savienības noteikumiem. [Gr. 140]
3. Attiecībā uz valstu aģentūrām nodotajiem līdzekļiem Komisija nodrošina pienācīgu tās veikto kontroles pasākumu koordinēšanu ar valstu iestādēm un valstu aģentūrām, pamatojoties uz vienas revīzijas principu un veicot riska analīzi. Šis noteikums neattiecas uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto izmeklēšanu.
27. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
Ja trešā valsts programmā piedalās, pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu, vai uz kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vai Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šīs tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).
XI NODAĻA
PAPILDINĀMĪBA
28. pants
Savienības rīcības papildināmība
1. Eiropas Solidaritātes korpusa darbības ir saskanīgas ar attiecīgajām Savienības līmeņa rīcībpolitikām, instrumentiem un programmām un tos papildina, jo īpaši programmu “Erasmus”, Eiropas strukturālos un investīciju fondiem (ESI fondi) un programmu “Tiesības un vērtības”, kā arī papildina pastāvošos esošos Savienības līmeņa tīklus, tīkliem , kuriem ir nozīme Eiropas Solidaritātes korpusa darbībās , un tos papildina . [Gr. 141]
2. Eiropas Solidaritātes korpusa darbības ir arī saskanīgas ar attiecīgajām valsts rīcībpolitikām, programmām nevis aizstāj attiecīgās valsts, reģionālā un vietējā līmeņa rīcībpolitikas , programmas un instrumentiem instrumentus iesaistītajās valstīs , bet gan ir ar tiem saskanīgas un tās tos papildina. Šajā sakarā Komisija, valstu iestādes un valstu aģentūras apmainās ar informāciju par pastāvošajām valsts shēmām un prioritātēm saistībā ar solidaritāti un jaunatni, no vienas puses, un darbībām Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, no otras puses, lai pamatotos uz atbilstošu labo praksi un panāktu efektivitāti un lietderīgumu. [Gr. 142]
2.a Lai maksimāli palielinātu Savienības finansējuma efektivitāti un Programmas ietekmi, attiecīgās visu līmeņu iestādes cenšas saskaņoti izveidot sinerģijas visās attiecīgajās programmās. Šādas sinerģijas nenoved pie tā, ka līdzekļus izmanto mērķiem, kas nav noteikti šajā regulā. Ar sinerģijām un papildināmību panāk vienkāršotas pieteikuma procedūras īstenošanas līmenī, kurām pievieno attiecīgas īstenošanas pamatnostādnes. [Gr. 143]
3. Regulas 11. pantā minētās Eiropas Solidaritātes korpusa darbības trešajās valstīs jo īpaši papildina un ir saskanīgas ar citām Savienības ārējās darbības jomām, konkrētāk, ar humānās palīdzības politiku, attīstības sadarbības politiku, drošības politiku, paplašināšanās politiku, kaimiņattiecību politiku un Savienības civilās aizsardzības mehānismu. [Gr. 144]
4. Darbība, kurai Programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Attiecībā uz katru darbību, kura saņēmusi kādas Savienības programmas finansējumu, ir spēkā attiecīgās finansētājas programmas noteikumi. Kumulatīvais finansējums nedrīkst pārsniegt darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli, saskaņā ar dokumentiem, kas nosaka atbalsta nosacījumus.
5. Ja Programma un Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI), kas minēti [Regulas (ES) Nr. XX (KNR)] 1. pantā, kopīgi sniedz finansiālu atbalstu vienai darbībai, šo darbību īsteno saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, tostarp noteikumiem par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu.
6. Saskaņā ar Programmu atbilstīgās darbības, kas Programmas ietvaros novērtētas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un kas atbilst minētā uzaicinājuma minimālajām kvalitātes prasībām, bet ko nefinansē budžeta ierobežojumu dēļ, saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] [65.] panta 7. punktu un Regulas (ES) XX [Regula par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību] [8.] pantu var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā Fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, ievērojot noteikumu, ka šādas darbības ir saskanīgas ar attiecīgās programmas mērķiem. Darbībām piemēro tā fonda noteikumus, kas nodrošina finansējumu.
XII NODAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
29. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 12., 18. un 19. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz visu programmas Programmas darbības termiņu. laiku . [Gr. 145]
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12., 18. un 19. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esību. esošos deleģētos aktus . [Gr. 146]
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 12., 18. un 19. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 147]
30. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
31. pants
Atcelšana
Regulu (ES) [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] un Regulu (ES) Nr. 375/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.
32. pants
Pārejas noteikumi
1. Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu, kamēr tās nav pabeigtas saskaņā ar [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] vai Regulu (ES) Nr. 375/2014. Minētās regulas turpina piemērot minētajām darbībām līdz to pabeigšanai.
2. Programmas finansējumā var būt ietvertas arī tādas tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar [Eiropas Solidaritātes korpusa regulu] vai Regulu (ES) Nr. 375/2014, uz Programmu.
3. Vajadzības gadījumā 12. panta 2. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā var iekļaut apropriācijas pēc 2027. gada, lai dotu iespēju pārvaldīt darbības un pasākumus, kas nebūs pabeigti līdz 2027. gada 31. decembrim.
4. Dalībvalstis valsts līmenī nodrošina netraucētu pāreju no darbībām, kas tiek veiktas saistībā ar Eiropas Solidaritātes korpusa programmu (2018–2020), uz darbībām, kas tiek īstenotas saskaņā ar šo Programmu.
33. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
…,
Eiropas Parlamenta vārdā —
priekšsēdētājs
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
(1) OV C 62, 15.2.2019., 201. lpp.
(2) OV C 86, 7.3.2019., 282. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. marta nostāja.
(4) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Solidaritātes korpuss”, COM(2016)0942.
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 375/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie”) (OV L 122, 24.4.2014., 1. lpp.).
(7) Padomes 2018. gada 15. marta 2014. gada 10.marta Ieteikums par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai Padomes 2014.gada 10.marta par stažēšanās kvalitātes sistēmu (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.) (OV C 88, 27.3.2014., 1.lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.).
(9) Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.).
(10) Komisijas 2013. gada 18. decembra Īstenošanas lēmums 2013/776/ES, ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2009/336/EK (OV L 343, 19.12.2013., 46. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).
(12) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas sadarbspējas satvars — Īstenošanas stratēģija” (COM(2017)0134).
(13) [Iekļaut atsauci uz Finanšu regulu].
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
(15) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
(16) Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).
(18) 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).
(19) [Iekļaut atsauci uz jauno Padomes lēmumu par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju].
(20) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623).
(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).
(22) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).
(23) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(24) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).
(25) ES Pamattiesību harta (OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.).
(26) Padomes Direktīva 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).
(27) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)
(28) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
PIELIKUMS
Pārraudzības Programma tiek cieši uzraudzīta, lai novērtētu, kādā ziņā tiek sasniegts vispārējais mērķis un konkrētie mērķi, kā arī lai uzraudzītu tās iznākumu, rezultātus un ietekmi. Šajā nolūkā tiek noteikts minimāls rādītāju satvars, kas kalpo par pamatu turpmākajai detalizētai programmai, lai uzraudzītu Programmas iznākumu, rezultātus un ietekmi, tostarp paplašināts kvalitatīvu un ziņošanas rādītāji: kvantitatīvu rādītāju kopums : [Gr. 148]
(a) |
solidaritātes darbībās iesaistīto dalībnieku skaits; |
(b) |
dalībnieku, kuriem ir mazāk iespēju, īpatsvars un [Gr. 149] |
(c) |
to organizāciju skaits, kurām piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme;. [Gr. 150] |
(ca) |
nodarbināto dalībnieku skaits (iekšzemes un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; [Gr. 151] |
(cb) |
solidaritātes projektos iesaistīto dalībnieku skaits pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; [Gr. 152] |
(cc) |
to organizāciju skaits, kurām anulēta kvalitātes zīme; [Gr. 153] |
(cd) |
to organizāciju skaits, kam piešķirta kvalitātes zīme, pa valstīm un pēc saņemtā finansējuma apmēra; [Gr. 154] |
(ce) |
to dalībnieku skaits, kas ir jaunieši, kuriem ir mazāk iespēju; [Gr. 155] |
(cf) |
dalībnieku skaits, par kuriem reģistrēti pozitīvi mācību procesa iznākumi; [Gr. 156] |
(cg) |
to dalībnieku īpatsvars, kuru mācību procesa iznākumi ir atzīti, viņiem piešķirot sertifikātu, piemēram, Youthpass, vai kāda cita veida oficiālu apliecinājumu par viņu dalību Eiropas Solidaritātes korpusā; [Gr. 157] |
(ch) |
vispārējais dalībnieku apmierinātības līmenis par darbību kvalitāti; un [Gr. 158] |
(ci) |
to cilvēku skaits, kam ar solidaritātes darbībām ir sniegts tiešs vai netiešs atbalsts. [Gr. 159] |