EIROPAS KOMISIJA
Briselē, 9.12.2020
COM(2020) 791 final
2020/0350(COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) 2018/1862 par Šengenas informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās groza attiecībā uz Eiropola ievadītiem brīdinājumiem
PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
•Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Noziedzība un terorisms darbojas pāri robežām, jo noziedznieki un teroristi izmanto globalizācijas un mobilitātes sniegtās priekšrocības. Līdz ar to informācija par noziedzīgām un teroristiskām darbībām, ar kuru trešās valstis dalās ar ES, kļūst arvien svarīgāka ES iekšējai drošībai pie ES ārējām robežām, kā arī Savienības teritorijā. Tomēr pašlaik ir ierobežotas iespējas apmainīties ar informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, par personām, kuras ir turētas aizdomās vai notiesātas par noziedzīgiem nodarījumiem un teroristu nodarījumiem Eiropas Savienībā. Konkrētāk, pastāv ierobežojumi attiecībā uz informācijas, kas iegūta no trešām valstīm, apmaiņu ar priekšposteņa darbiniekiem dalībvalstīs (policijas ierēdņiem un robežsargiem) vienmēr un visur, kad viņiem tā ir nepieciešama. Tas pats attiecas uz informāciju, ar ko starptautiskās organizācijas apmainās ar Eiropolu.
Piemēram, šī problēma rodas saistībā ar pašreizējiem centieniem atklāt ārvalstu kaujiniekus teroristus. Eiropola 2020. gada jūnija ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm norādīts, ka, lai gan tiek uzskatīts, ka daudzi ārvalstu kaujinieki teroristi ir nogalināti vai aizturēti izraidīšanas nolūkā vai atrodas bēgļu nometnēs Sīrijas ziemeļaustrumos, par ievērojamu skaitu ārvalstu kaujinieku teroristu joprojām nav informācijas. Ziņojumā teikts, ka haosa un informācijas trūkuma no konflikta zonas rezultātā dalībvalstīm pieejamā informācija par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem ir ierobežota un nepārbaudāma. Tāpat Padomes 2020. gada jūnija secinājumos par ES ārējo darbību terorisma un vardarbīga ekstrēmisma novēršanai un apkarošanai ir atzīts, ka “ārvalstu kaujinieki teroristi turpmākajos gados joprojām būs liels kopējās drošības izaicinājums”, aicinot uz pastiprinātu un savlaicīgu sadarbību un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, ar Eiropolu un citiem attiecīgiem ES dalībniekiem. Tomēr informācija, ko Eiropols ievieto savās informācijas sistēmās, it īpaši Eiropola veiktā to datu analīze, kuri iegūti no trešām valstīm, galalietotājus nesasniedz tādā pašā veidā kā informācija, ko dalībvalstis sniedz Šengenas Informācijas sistēmai (SIS).
Eiropols lēš, ka pašlaik SIS nav iekļauta informācija par aptuveni 1000 ārvalstu kaujiniekiem teroristiem no trešām valstīm, kuru uzticamas trešās valstis ir sniegušas Eiropolam un atsevišķām dalībvalstīm. SIS kā visplašāk izmantotā informācijas apmaiņas datubāze ES nodrošina priekšposteņa darbiniekiem reāllaikā tiešu piekļuvi brīdinājumiem par personām un priekšmetiem, ieskaitot brīdinājumus par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem. Tā kā SIS nav brīdinājumu par 1000 ārvalstu kaujiniekiem teroristiem no trešām valstīm, pastāv risks, ka robežsargi viņus neatklāj, kad viņi mēģina ieceļot ES vai kad policijas ierēdņi viņus pārbauda ES teritorijā. Tas rada ievērojamu drošības nepilnību.
Šajā saistībā Padomes 2018. gada jūnija secinājumos par sadarbības un SIS izmantošanas stiprināšanu rīcībai attiecībā uz personām, kas iesaistītas terorismā vai ar terorismu saistītās darbībās, jau ir atgādināts, ka nepieciešams “nodrošināt, lai Eiropas sistēmās un platformās tiktu konsekventi un sistemātiski augšupielādēta informācija par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem”. Padome atsaucās uz “trīskāršu informācijas apmaiņas pieeju attiecībā uz ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, optimāli un konsekventi izmantojot SIS un Eiropola datus, kurus Eiropols apstrādā salīdzinošas pārbaudes nolūkā un analīzes nolūkā attiecīgos analīzes projektos”. Tomēr dalībvalstis ne vienmēr spēj ievadīt trešo valstu vai starptautisku organizāciju sniegto informāciju par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem SIS, lai tā būtu pieejama priekšposteņa darbiniekiem citās dalībvalstīs. Pirmkārt, dažas trešās valstis apmainās ar datiem par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem tikai ar Eiropolu un, iespējams, dažām dalībvalstīm. Otrkārt, pat ja dalībvalsts informāciju par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem saņem tieši no trešās valsts vai ar Eiropola starpniecību, tā varētu nespēt izdot brīdinājumu par attiecīgo personu valsts tiesību aktos noteikto ierobežojumu dēļ (piemēram, nepieciešamība izveidot saikni ar valsts jurisdikciju). Treškārt, dalībvalstij var nebūt līdzekļu, lai pietiekami analizētu un pārbaudītu saņemto informāciju. Tas rada plaisu starp tādas informāciju par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, ko trešās valstis dara pieejamu Eiropolam un dalībvalstīm, un šādas informācijas pieejamību priekšposteņa darbiniekiem vienmēr un visur, kad viņiem tā ir nepieciešama.
Attiecībā uz iespējamu ES līmeņa risinājumu ir plaši atzīts, ka Eiropola rīcībā ir vērtīga informācija par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, ko tas ir saņēmis no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Pēc tam, kad Eiropols ir analizējis no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām saņemto informāciju par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, t. sk. salīdzinot to ar informāciju, kas jau ir tā datubāzēs, lai apstiprinātu informācijas precizitāti un papildinātu to ar citiem datiem, Eiropolam savas analīzes rezultāti ir jādara pieejami visām dalībvalstīm. Šajā nolūkā Eiropols izmanto savas informācijas sistēmas, lai dalībvalstīm darītu pieejamu analīzi par informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem. Eiropols arī ievadīs no trešām valstīm iegūto informāciju kontrolsarakstā, kas ir daļa no Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no prasības saņemt vīzu pirms ES ārējo robežu šķērsošanas. Kontrolsaraksts palīdzēs dalībvalstīm novērtēt, vai persona, kas iesniedz ceļošanas atļaujas pieteikumu, rada drošības risku.
Tomēr Eiropols nevar tieši un reāllaikā sniegt priekšposteņa darbiniekiem dalībvalstīs tā rīcībā esošo informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem. Priekšposteņa darbiniekiem nav tūlītējas piekļuves Eiropola informācijas sistēmām vai datiem, ko Eiropols ievadījis ETIAS kontrolsarakstā. Eiropola informācijas sistēmas atbalsta izmeklētāju, kriminālizlūkošanas darbinieku un analītiķu darbu dalībvalstīs. Lai gan katras dalībvalsts ziņā ir izlemt, kuras kompetentās valsts iestādes drīkst tieši sadarboties ar Eiropolu, priekšposteņa darbiniekiem parasti nav iespējas piekļūt Eiropola informācijas sistēmām.
Lai gan Eiropols var pārbaudīt personas SIS un no 2021. gada marta tiks informēts par informācijas atbilsmi saistībā ar citu dalībvalstu izdotiem brīdinājumiem saistībā ar terorismu, Eiropols nevar izdot brīdinājumus SIS, kas ir ES visplašāk izmantotā informācijas apmaiņas datubāze, kura ir tieši pieejama robežsargiem un policijas ierēdņiem. Tādēļ Eiropola rīcībā esošā būtiskā informācija par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, kas iegūta no trešām valstīm, varētu nenonākt pie galalietotājiem valsts līmenī vienmēr un visur, kad viņiem tā ir nepieciešama. Tas ietver Eiropola analīzi par datiem, ko tas saņēmis no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, kā arī par personām, kas iesaistītas organizētajā noziedzībā (piemēram, narkotiku tirdzniecībā) vai smagos noziegumos (piemēram, seksuālā vardarbībā pret bērniem).
Eiropola informācijas sistēmu un SIS aptvēruma būtiskās atšķirības atspoguļo šo sistēmu atšķirīgos nolūkus.
|
Eiropola informācijas sistēma
|
Šengenas Informācijas sistēma
|
Lietotāji
|
8587 lietotāji
(2019. gada beigās)
|
Katrs priekšposteņa darbinieks dalībvalstīs (robežsargi un policijas ierēdņi)
|
Pārbaužu skaits (2019. gadā)
|
5,4 miljoni
|
6,6 miljardi
|
Lai novērstu šo drošības nepilnību, šā priekšlikuma mērķis ir izveidot jaunu brīdinājuma kategoriju īpaši Eiropolam, lai tieši un reāllaikā sniegtu informāciju priekšposteņa darbiniekiem. Šajā nolūkā ir jāgroza gan Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), gan Regula (ES) 2018/1862 par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās. Mainīgās ģeometrijas dēļ, jo šajās divās regulās piedalās dažādas dalībvalstis, grozījumi ir iesniegti divos atsevišķos, bet loģiski saistītos priekšlikumos.
Šis priekšlikums attiecas uz grozījumu Regulā (ES) 2018/1862. Priekšlikuma mērķis ir ļaut Eiropolam izdot “informatīvus brīdinājumus” par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem – tā būtu jauna brīdinājumu kategorija SIS, un tos varētu izmantot tikai Eiropols konkrētos un skaidri noteiktos gadījumos un apstākļos. Tā ir būtiska paradigmas maiņa attiecībā uz SIS, jo līdz šim tikai dalībvalstis varēja ievadīt, atjaunināt un dzēst datus SIS, un Eiropolam bija piekļuve visām brīdinājumu kategorijām tikai lasīšanai. Eiropols varētu izdot brīdinājumus, pamatojoties uz tā veikto analīzi par informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, vai informāciju no starptautiskām organizācijām, saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem, kuri ietilpst Eiropola pilnvaru jomā, un tikai par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas tiesības brīvi pārvietoties.
Jaunās brīdinājumu kategorijas nolūks ir tāds, ka informācijas atbilsmes gadījumā brīdinājums informētu priekšposteņa darbinieku, ka attiecīgā persona tiek turēta aizdomās par iesaistīšanos noziedzīgā nodarījumā, kas ir Eiropola kompetencē. Veicamā darbība būtu paziņošana Eiropolam (ar valsts SIRENE biroja starpniecību) par to, ka persona ir atrasta, un par pārbaudes vietu, laiku un iemeslu. Izņemot šo paziņošanu, dalībvalstij, kurā informācijas atbilsme ir konstatēta, nebūtu nekādu citu pienākumu. Tomēr brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts, izskatot katru gadījumu atsevišķi, t. sk. pamatojoties uz vispārīgo informāciju, kas saņemta no Eiropola, varētu noteikt, vai attiecībā uz šo personu ir jāveic turpmāki pasākumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem un pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.
Tā kā apmaiņa ar informāciju, kas saņemta no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem, ietver personas datu apstrādi, novērtējumā par politikas risinājumiem identificētās problēmas risināšanai pilnībā ņemts vērā pienākums ievērot pamattiesības un it īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību.
•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā un ar citām Savienības politikas jomām
Šis priekšlikums ir cieši saistīts ar citām Savienības politikas jomām un papildina tās, proti:
(1)iekšējā drošība, it īpaši terorisma apkarošanas tiesību aktu kopums, kura ietilpst šis priekšlikums;
(2)datu aizsardzība, ciktāl šis priekšlikums nodrošina pamattiesību aizsardzību personām, kuru personas dati tiek apstrādāti SIS;
(3)Savienības ārpolitika, it īpaši ES delegāciju darbs un terorisma apkarošanas vai drošības politika trešās valstīs.
Tāpat šis priekšlikums ir cieši saistīts ar citiem Savienības tiesību aktiem un papildina tos; tie ir tiesību akti par:
(1)Eiropolu, ciktāl priekšlikums piešķir Eiropolam papildu tiesības apstrādāt SIS ievadītos datus un apmainīties ar tiem Eiropola pilnvaru ietvaros;
(2)ārējo robežu pārvaldību: priekšlikums papildina Šengenas Robežu kodeksa principu par visu ceļotāju sistemātiskām pārbaudēm attiecīgajās datubāzēs, kad tie ieceļo Šengenas zonā vai izceļo no tās, kas iedibināts, lai vērstos pret ārvalstu kaujiniekiem teroristiem;
(3)Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), kura nodrošina visaptverošu drošības novērtējumu, ieskaitot pārbaudes SIS, attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri plāno ieceļot Eiropas Savienībā;
(4)Vīzu informācijas sistēmu (VIS), t. sk. pārbaudēm SIS attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz vīzas pieteikumu.
Turklāt priekšlikumā ir iekļauti papildu grozījumi Regulā (ES) 2018/1862, lai tās noteikumus par datu aizsardzību, it īpaši par tiesībām uz piekļuvi, neprecīzu datu labošanu un nelikumīgi glabātu datu dzēšanu, tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un atbildību, saskaņotu ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (ES) 2018/1725, ciktāl šāda saskaņošana ir nepieciešama to jaunās kategorijas brīdinājumu dēļ, kurus ievadīs Eiropols.
Visbeidzot, šā priekšlikuma rezultātā būs jāizvērtē Savienības tiesību akti gan par ETIAS, gan VIS, lai noteiktu, vai jauno SIS brīdinājumu kategoriju kā daļu no iepriekšēja drošības novērtējuma iekļaut ETIAS un VIS veiktajā automatizētajā apstrādē. Šajā posmā nav iespējams veikt šo novērtējumu, jo par ETIAS un VIS regulām pašlaik notiek sarunas Eiropas Parlamentā un Padomē. Komisija iesniegs attiecīgus grozījumus katrā no šiem instrumentiem pēc tam, kad sarunas būs pabeigtas.
2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
•Juridiskais pamats
Ar šo priekšlikumu groza Regulu (ES) 2018/1862 un par juridisko pamatu izmanto vienu no tās juridiskajiem pamatiem, proti, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu. LESD 88. pants attiecas uz Eiropola pilnvarām, un šā panta 2. punkta a) apakšpunktā ir atsauce konkrēti uz informācijas vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu, it īpaši tās informācijas, ko sniegušas dalībvalstu iestādes vai trešās valstis vai struktūras.
•Valstu atšķirīgās nostājas
Šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kas saistīti ar policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Tāpēc ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem un nolīgumiem ar asociētajām valstīm.
Dānija: saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveidos Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.
Īrija: Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu Protokolā Nr. 19, kas pievienots LES un LESD, 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK un saskaņā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1745.
Islande un Norvēģija: saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā.
Šveice: saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/149/TI 3. pantu.
Lihtenšteina: saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES 3. pantu.
Bulgārija un Rumānija: šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, un būtu jālasa saistībā ar Padomes Lēmumiem 2010/365/ES un (ES) 2018/934.
Horvātija: šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, un būtu jālasa saistībā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/733.
•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts LES 5. panta 3. punktā, ES līmeņa rīcība būtu jāpiemēro tikai tad, ja dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt plānotos mērķus, un tādēļ, ņemot vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos var labāk sasniegt ES.
Šis priekšlikums izstrādās un pilnveidos esošo SIS, kas darbojas kopš 1995. gada. Sākotnējo starpvaldību instrumentu 2013. gada 9. aprīlī aizstāja Savienības instrumenti (Regula (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmums 2007/533/TI). 2018. gada 28. novembrī par SIS tika pieņemtas trīs jaunas regulas: Regula (ES) 2018/1860 par SIS izmantošanu atgriešanas jomā, Regula (ES) 2018/1861 par SIS izmantošanu robežpārbaužu jomā un Regula (ES) 2018/1862 par SIS izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās. Ar šīm regulām 2021. gada beigās atcels un aizstās iepriekšējo tiesisko regulējumu, kas reglamentē SIS.
Pilnīga subsidiaritātes analīze tika veikta iepriekšējos gadījumos; šīs iniciatīvas mērķis ir, – grozot Regulu (ES) 2018/1862, – ieviest jaunu tādu brīdinājumu kategoriju, ko Eiropols ievadīs SIS.
Šāds ievērojams informācijas apmaiņas līmenis starp dalībvalstīm un Eiropolu, izmantojot SIS, nav sasniedzams ar decentralizētiem risinājumiem. Darbības mēroga, seku un ietekmes dēļ šo priekšlikumu var labāk sasniegt Savienības līmenī. Šā priekšlikuma mērķi cita starpā ietver procedurālas un juridiskas prasības, lai Eiropols varētu ievadīt brīdinājumus SIS, kā arī tehniskas prasības Eiropolam izveidot tehnisku saskarni, ar kuras palīdzību tas varētu ievadīt, atjaunināt un dzēst brīdinājumus.
Ja pastāvošie SIS ierobežojumi netiks atrisināti, pastāv risks, ka vairākas iespējas palielināt efektivitāti un ES pievienoto vērtību netiks izmantotas, un trūkumi saistībā ar drošības apdraudējumiem kavēs kompetento iestāžu darbu.
•Proporcionalitāte
Saskaņā ar LES 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu konkrētā pasākuma būtībai un intensitātei ir jāatbilst konstatētajai problēmai. Visas šajā iniciatīvā risinātās problēmas tādā vai citādā veidā prasa ES līmeņa atbalstu dalībvalstīm, lai tās varētu efektīvi risināt šīs problēmas.
Ar ierosināto iniciatīvu tiek veiktas izmaiņas SIS attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Attiecībā uz tiesībām uz personas datu aizsardzību šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas paredz konkrētas procedūras un aizsardzības pasākumus, Eiropolam ievadot brīdinājumus, kā arī konkrētus brīdinājumu dzēšanas noteikumus un neparedz datu vākšanu un glabāšanu ilgāk, nekā tas ir absolūti nepieciešams, lai sistēma varētu darboties un pildīt savus mērķus. Eiropola ievadītajos SIS brīdinājumos būs tikai tie dati, kas ir vajadzīgi personas identificēšanai. Visa veida papildu informācija tiek nodrošināta ar SIRENE biroju starpniecību, kas ļauj apmainīties ar papildinformāciju. Turklāt ar priekšlikumu paredzēts ieviest visus nepieciešamos aizsardzības pasākumus un mehānismus, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu datu subjektu pamattiesības, it īpaši viņu privāto dzīvi un personas datus.
Tādējādi paredzamais pasākums ir proporcionāls, jo tas ES mēroga rīcības ziņā nepārsniedz nepieciešamo, lai sasniegtu nospraustos mērķus. Eiropola ievadītais brīdinājums būs galējais risinājums gadījumos, kad dalībvalstis nespēj vai neplāno ievadīt brīdinājumus par attiecīgo personu, un tā izmantošana būs iespējama tikai gadījumos, kad brīdinājuma ievadīšana ir nepieciešama un samērīga. Veicamā darbība aprobežosies ar informācijas sniegšanu par tās pārbaudes vietu un laiku, kuras ietvaros ir konstatēta informācijas atbilsme saistībā ar Eiropola brīdinājumu.
•Juridiskā instrumenta izvēle
Ierosinātā pārskatīšana notiks ar regulu, ar ko tiks grozīta Regula (ES) 2018/1862, lai ieviestu jaunu tādu brīdinājumu kategoriju, ko Eiropols ievadīs SIS. Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts, kas ir arī juridiskais pamats Regulai (ES) 2018/1862, kuru ar to grozīs.
Eiropas Parlamenta un Padomes regula ir jāizvēlas, jo noteikumiem ir jābūt saistošiem un tieši piemērojamiem visās dalībvalstīs, kā arī Eiropolam. Priekšlikums pilnveidos pašreizējo centralizēto sistēmu, ar kuras starpniecību dalībvalstis sadarbojas cita ar citu, tādēļ tam ir nepieciešama kopīga arhitektūra un saistoši darbības noteikumi.
Juridiskais pamats prasa izmantot parasto likumdošanas procedūru.
Turklāt priekšlikums paredz tieši piemērojamus noteikumus, kas ļauj datu subjektam piekļūt saviem datiem un tiesību aizsardzības līdzekļiem, neprasot papildu īstenošanas pasākumus šajā sakarā. Tādējādi par juridisko instrumentu var izvēlēties vienīgi regulu.
3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Lai nodrošinātu, ka Komisijas pieejā Eiropola pilnvaru stiprināšanai, t. sk. attiecībā uz uzdevumu ievadīt brīdinājumus SIS, tiek pienācīgi ņemtas vērā vispārējās sabiedrības intereses, Komisijas dienesti noteica attiecīgās ieinteresētās personas un apspriedās ar tām visā šīs iniciatīvas sagatavošanas laikā. Komisijas dienesti lūdza plašu jomas ekspertu loku, valstu iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sabiedrības pārstāvjus izteikt savu viedokli, vēlmes un bažas saistībā ar Eiropola spēju uzlabošanu nolūkā palīdzēt dalībvalstīm efektīvi novērst un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus.
Apspriešanās procesā Komisijas dienesti izmantoja dažādas apspriešanās metodes un veidus. To skaitā ietilpa:
·sākotnējā ietekmes novērtējuma apspriešana, kurā lūdza viedokļus no visām ieinteresētajām personām;
·mērķorientēta apspriešanās ar ieinteresētajām personām, izmantojot anketu;
·ekspertu intervijas; un
·mērķorientēti tematiski ieinteresēto personu darbsemināri, kuros galvenokārt tika iesaistīti jomas eksperti, t. sk. praktiķi valstu līmenī. Ņemot vērā šā temata tehniskos aspektus un specifiku, Komisijas dienesti koncentrējās uz mērķorientētām apspriedēm, kas bija vērstas uz plašu ieinteresēto personu loku valstu un ES līmenī.
Šīs dažādās pieejas izrādījās vērtīgs atbalsts Komisijai, nodrošinot, ka tās priekšlikumā ir ņemtas vērā plaša ieinteresēto personu loka vajadzības un bažas. Turklāt tas ļāva Komisijai vākt nepieciešamos un neaizstājamos datus, faktus un viedokļus par šīs iniciatīvas piemērotību, efektivitāti, lietderīgumu, saskanību un ES pievienoto vērtību.
Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un ar to saistītos ierobežojumus, kā arī nespēju tikties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām klātienē, apspriešanās pasākumi bija vērsti uz piemērojamām alternatīvām, piemēram, tiešsaistes aptaujām, daļēji strukturētām intervijām pa tālruni, kā arī sanāksmēm videokonferences formātā.
Ieinteresētās personas kopumā atbalsta Eiropola juridisko pilnvaru stiprināšanu, lai palīdzētu dalībvalstīm novērst un apkarot smagus noziegumus un terorismu.
Apspriešanās rezultāti tika iekļauti visā ietekmes novērtējumā un iniciatīvas sagatavošanā.
•Ietekmes novērtējums
Saskaņā ar labāka regulējuma prasībām ir sagatavots ietekmes novērtējums, kas pievienots priekšlikumam regulai par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), ar ko groza Regulu (ES) 2016/794. Šajā ziņojumā ir izvērtēts jautājums par jaunas brīdinājumu kategorijas ieviešanu SIS, ko izmantotu tikai Eiropols, atspoguļojot Eiropola lomu un kompetenci, kā arī nepieciešamos aizsardzības pasākumus.
Ir izskatīti vairāki likumdošanas politikas risinājumi. Sīkāk novērtēti šādi iespējamie politikas risinājumi:
·1. risinājums: dot Eiropolam iespēju izdot “diskrētas pārbaudes” brīdinājumus SIS;
·2. risinājums: ieviest SIS jaunu brīdinājumu kategoriju, kuru izmantos tikai Eiropols.
Pēc šo politikas risinājumu ietekmes detalizēta novērtējuma tika secināts, ka vēlamais politikas risinājums ir 2. risinājums. Šis vēlamais politikas risinājums ir atspoguļots šajā iniciatīvā.
Vēlamais 2. politikas risinājums efektīvi reaģē uz konstatētajām problēmām un uzlabotu Eiropola spēju sniegt priekšposteņa darbiniekiem analīzi par informāciju, kas iegūta no trešām valstīm par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem.
•Pamattiesības
Ar šo priekšlikumu pašreizējai sistēmai pievieno jaunu tādu brīdinājumu kategoriju, ko ievadīs Eiropols, un tādējādi tas balstās uz svarīgiem un iedarbīgiem aizsardzības pasākumiem, kas jau ir ieviesti. Tomēr, tā kā sistēma apstrādās datus jaunam nolūkam, ir iespējama ietekme uz personas pamattiesībām. Šī ietekme ir rūpīgi apsvērta, un ir ieviesti papildu aizsardzības pasākumi, lai ierobežotu Eiropola veikto datu apstrādi līdz tādam līmenim, kas ir absolūti nepieciešams un vajadzīgs operatīvos nolūkos.
Šajā priekšlikumā attiecībā uz jauno brīdinājumu kategoriju ir noteikti skaidri datu pārskatīšanas termiņi. Pārskatīšanas periods ir ne vairāk kā viens gads, kas ir īsākais pārskatīšanas periods, ko piemēro SIS. Indivīdiem ir skaidri atzītas un nodrošinātas tiesības uz piekļuvi datiem attiecībā uz sevi, tiesības uz datu labošanu un tiesības pieprasīt dzēst datus saskaņā ar viņu pamattiesībām.
SIS uzlabošana un pastāvīga efektivitāte veicinās ikviena drošību sabiedrībā.
Priekšlikums nodrošina datu subjekta tiesības uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, lai apstrīdētu jebkuru lēmumu, kas jebkurā gadījumā ietver efektīvu tiesību aizsardzību tiesā saskaņā ar Pamattiesību hartas 47. pantu.
4.IETEKME UZ BUDŽETU
Šajā priekšlikumā ir paplašināta pašreizējās SIS piemērošanas joma, ieviešot jaunu brīdinājumu kategoriju Eiropolam.
Šim priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā ir atspoguļotas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai ES aģentūra eu-LISA, kura atbild par centrālās SIS pārvaldību un pilnveidi, ieviestu šo jauno brīdinājumu kategoriju centrālajā SIS. Pamatojoties uz novērtējumu par dažādiem aspektiem saistībā ar eu-LISA darbu, kas nepieciešams attiecībā uz centrālo SIS, regulas priekšlikumam būs nepieciešama kopējā summa 1 820 000 EUR laikposmā no 2021. līdz 2022. gadam.
Priekšlikums ietekmēs arī dalībvalstis, pieprasot tām atjaunināt savas valsts sistēmas, kuras savienotas ar centrālo SIS, lai tās varētu parādīt saviem galalietotājiem Eiropola brīdinājumu. Izdevumi, kas saistīti ar to valsts sistēmu pilnveidi, kuras savienotas ar centrālo SIS, jāsedz no līdzekļiem, kuri dalībvalstīm saskaņā ar jauno daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam pieejami SIS pilnveidei un uzturēšanai.
Saskaņā ar priekšlikumu Eiropolam būs arī jāizveido tehniska saskarne datu ievadīšanai, atjaunināšanai un dzēšanai centrālajā SIS. Finanšu pārskats, kas pievienots priekšlikumam grozīt Eiropola regulu, aptver izdevumus, kuri saistīti ar šīs saskarnes izveidi, ko veiks Eiropols.
5.CITI ELEMENTI
•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
Balstoties uz Regulu (ES) 2018/1862, Komisija, dalībvalstis un eu-LISA regulāri pārskatīs un uzraudzīs SIS izmantošanu, lai nodrošinātu, ka tā turpina darboties efektīvi un iedarbīgi.
Tehnisko un operatīvo pasākumu īstenošanā, kā aprakstīts šajā priekšlikumā, Komisijai palīdzēs SIS-SIRENE komiteja (policijas apmācība), grozot attiecīgos Komisijas īstenošanas lēmumus.
Regulas (ES) 2018/1862 51. pantā paredzēts, ka Komisija ne retāk kā reizi piecos gados izvērtē to, kā Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra izmanto SIS. Šis izvērtējums aptvers Eiropola procedūras datu ievadīšanai SIS. Eiropolam būs jānodrošina pienācīgi turpmākie pasākumi saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no izvērtējuma. Ziņojumu par izvērtējuma rezultātiem un turpmākiem pasākumiem nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei.
Turklāt Regulas (ES) 2018/1862 74. panta 9. punktā ir iekļauti noteikumi par oficiālu, regulāru pārskatīšanas un izvērtēšanas procesu, kas būs piemērojams arī jaunajai brīdinājumu kategorijai, kura ieviesta ar šo grozījumu.
Komisijai ir pienākums reizi četros gados veikt vispārēju izvērtējumu par SIS un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un informēt par to Parlamentu un Padomi. Tādējādi tiks:
·pārbaudīta rezultātu atbilstība mērķiem;
·novērtēts, vai sistēmas pamatojums joprojām ir spēkā;
·izskatīts jautājums, kā regula tiek piemērota centrālajai sistēmai;
·novērtēta centrālās sistēmas drošība;
·izpētīta ietekme uz sistēmas turpmāko darbību.
Eu-LISA ir pienākums reizi divos gados ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par SIS un komunikācijas infrastruktūras, kas to atbalsta, tehnisko darbību, t. sk. drošību, un par divpusējo un daudzpusējo papildinformācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, kā arī par automatizēto pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmu.
Eu-LISA ir uzticēts arī pienākums nodrošināt dienas, mēneša un gada statistikas datus par SIS izmantošanu, nodrošinot pastāvīgu sistēmas uzraudzību un tās darbības izvērtēšanu attiecībā pret mērķiem.
•Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums
Priekšlikums ļauj Eiropolam izdot “informatīvus brīdinājumus” par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem — tā būtu jauna brīdinājumu kategorija SIS, un tikai Eiropols tos varētu izmantot konkrētos un skaidri noteiktos gadījumos un apstākļos. Eiropols varētu izdot šādus brīdinājumus, pamatojoties uz tā veikto analīzi par informāciju, kas iegūta no trešām valstīm, vai informāciju no starptautiskām organizācijām, un attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kuri ir Eiropola kompetencē, un tikai par trešo valstu valstspiederīgajiem. Šis konkrētais mērķis ierobežo no trešām valstīm iegūtas informācijas apmaiņu, paredzot to tikai attiecībā uz aizdomās turētajiem un noziedzniekiem.
Jaunās brīdinājumu kategorijas nolūks ir informācijas atbilsmes gadījumā informēt priekšposteņa darbinieku par to, ka Eiropola rīcībā ir informācija par konkrēto personu. Konkrētāk, brīdinājums darītu zināmu, ka Eiropola rīcībā ir informācija, kas dod pamatu uzskatīt, ka persona ir nodomājusi izdarīt vai izdara kādu no noziedzīgiem nodarījumiem, kas ir Eiropola kompetencē, vai ka Eiropolam pieejamās informācijas vispārējs novērtējums ļauj uzskatīt, ka persona var izdarīt šādu noziedzīgu nodarījumu nākotnē.
Priekšlikumā ir sīki izklāstīti noteikumi par procedurālajām prasībām, kas Eiropolam jāizpilda pirms brīdinājuma ievadīšanas SIS. Šie procedūras posmi nodrošina brīdinājuma ievadīšanas likumību, kā arī dalībvalstu ievadīto brīdinājumu prioritāti un to, ka tiek ņemti vērā visi dalībvalstu iebildumi.
Pirmkārt, Eiropolam ir jāanalizē informācija, kas saņemta no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, piemēram, pārbaudot to salīdzinājumā ar citu pieejamo informāciju, lai pārbaudītu tās precizitāti un papildinātu informācijas ainu. Vajadzības gadījumā Eiropolam jāveic turpmāka informācijas apmaiņa ar trešo valsti vai starptautisko organizāciju. Eiropolam ir arī jānovērtē, vai brīdinājuma ievadīšana ir vajadzīga, lai sasniegtu mērķus, kas tam noteikti Regulā (ES) 2016/794.
Otrkārt, Eiropolam ir jāpārbauda, vai SIS nav brīdinājuma par šo personu.
Treškārt, Eiropolam ir jāapmainās ar informāciju, kas savākta par attiecīgo personu, ar visām dalībvalstīm un jāveic iepriekšēja apspriešanās, lai apstiprinātu, ka neviena dalībvalsts, pamatojoties uz Eiropola savākto informāciju, neplāno ievadīt brīdinājumu pati, un ka dalībvalstis neiebilst pret to, ka Eiropols ievada brīdinājumu. Šie noteikumi nodrošina, ka gadījumā, ja dalībvalsts uzskata, ka tai ir pietiekama informācija un pamatojums, lai izpildītu Regulas (ES) 2018/1862 prasības, kā arī valsts noteikumus par brīdinājuma ievadīšanu, tai ir iespēja to darīt un ka šis brīdinājums ir prioritārs. Šādā gadījumā dalībvalstīm ir iespēja noteikt tām pieejamo attiecīgo brīdinājumu kategoriju, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1862, un izdot brīdinājumu. Dalībvalstīm ir arī iespēja pamatotos gadījumos iebilst pret to, ka Eiropols ievada brīdinājumu, it īpaši tad, ja to prasa to valsts drošība vai ja ir iespējams, ka brīdinājums varētu apdraudēt oficiālu vai juridisku pārbaudi, izmeklēšanu vai procedūras, vai ja tās saņem jaunu informāciju par personu, uz kuru attiecas brīdinājums, kas maina lietas novērtējumu.
Lai nodrošinātu, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs uzrauga datu aizsardzību, Eiropols veic detalizētu uzskaiti par brīdinājuma ievadīšanu SIS un par šādas ievadīšanas iemesliem, kas ļauj pārbaudīt atbilstību pamatprasībām un procedurālajām prasībām.
Visbeidzot, Eiropolam, apmainoties ar papildinformāciju, ir jāinformē visas dalībvalstis par brīdinājuma ievadīšanu SIS.
Turklāt ar priekšlikumiem tiek saskaņoti Eiropola pienākumi un prasības, ievadot brīdinājumus SIS, ar brīdinājuma izdevējām dalībvalstīm. Šīs prasības attiecas uz datu kategorijām, proporcionalitāti, minimālo ievadāmā brīdinājuma datu saturu, biometrisko datu ievadīšanu, vispārīgajiem datu apstrādes noteikumiem, datu kvalitāti SIS, kā arī noteikumiem par tādu personu atšķiršanu, kurām ir līdzīgas pazīmes, ļaunprātīgi izmantota identitāte un savstarpējās saites.
Veicamās darbības ietvaros priekšposteņa darbiniekam būtu nekavējoties jāziņo par informācijas atbilsmi valsts SIRENE birojam, kas savukārt sazinātos ar Eiropolu. Priekšposteņa darbinieks ziņotu tikai par to, ka ir atrasta persona, uz kuru attiecas brīdinājums, un norādītu veiktās pārbaudes vietu, laiku un iemeslu. Izņemot šo paziņošanas pienākumu, kas nav piespiedu pasākums, dalībvalstij, kurā ir konstatēta informācijas atbilsme, nebūtu nekādu citu pienākumu. “Informatīvs brīdinājums” neuzliktu pienākumu dalībvalstu priekšposteņa darbiniekiem diskrēti pārbaudīt personu, uz kuru attiecas brīdinājums, un vākt detalizētu informāciju, ja viņi ar šo personu saskaras pie ārējās robežas vai ES teritorijā. Tā vietā brīdinājuma izpildītāja dalībvalsts, izskatot katru gadījumu atsevišķi, t. sk. pamatojoties uz vispārīgo informāciju, kas saņemta no Eiropola, varētu brīvi noteikt, vai attiecībā uz šo personu ir jāveic turpmāki pasākumi. Šādi turpmāki pasākumi tiktu veikti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un dalībvalstij būtu pilnīga rīcības brīvība.
Līdzīgi kā citās brīdinājumu kategorijās, priekšlikumā ir noteikts Eiropola ievadīto brīdinājumu pārskatīšanas periods, kā arī šāda veida brīdinājumiem paredzētie brīdinājumu dzēšanas noteikumi. Principā brīdinājums būtu jāglabā tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, kādam tas ievadīts. Brīdinājums, ko Eiropols ievadījis SIS, it īpaši būtu jādzēš, ja persona, uz kuru attiecas brīdinājums, vairs neietilpst šīs brīdinājumu kategorijas darbības jomā, ja dalībvalsts iebilst pret šāda brīdinājuma ievadīšanu, ja dalībvalsts SIS ir ievadījusi citu brīdinājumu vai ja Eiropolam kļūst zināms, ka informācija, kas saņemta no trešās valsts vai starptautiskās organizācijas, ir nepareiza vai tika paziņota Eiropolam nelikumīgos nolūkos, piemēram, ja informācija par personu paziņota politisku iemeslu dēļ.
Priekšlikumā ir iekļauti grozījumi Regulā (ES) 2018/1862, lai tās noteikumus par datu aizsardzību, it īpaši par tiesībām uz piekļuvi, neprecīzu datu labošanu un nelikumīgi glabātu datu dzēšanu, tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un atbildību, saskaņotu ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (ES) 2018/1725, ciktāl šāda saskaņošana ir nepieciešama to jaunās kategorijas brīdinājumu dēļ, kurus ievadīs Eiropols.
2020/0350 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) 2018/1862 par Šengenas informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās groza attiecībā uz Eiropola ievadītiem brīdinājumiem
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)Šengenas Informācijas sistēma (SIS) ir būtisks instruments, kas palīdz uzturēt augstu drošības līmeni Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, atbalstot valsts kompetento iestāžu, it īpaši robežsardzes, policijas, muitas dienestu, imigrācijas iestāžu un iestāžu, kas atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu vai saukšanu pie atbildības par tiem, vai kriminālsodu izpildi, operatīvo sadarbību. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 ir SIS juridiskais pamats attiecībā uz jautājumiem, uz ko attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļa.
(2)Brīdinājumi par personām un priekšmetiem, kas ievadīti SIS, ir tieši pieejami reāllaikā visiem to dalībvalstu kompetento valsts iestāžu galalietotājiem, kuras izmanto SIS saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1862. SIS brīdinājumi satur informāciju par noteiktu personu vai priekšmetu, kā arī norādes iestādēm par to, kā rīkoties, kad attiecīgā persona vai priekšmets ir atrasts.
(3)Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794, ir svarīga nozīme SIS izmantošanā un papildinformācijas apmaiņā ar dalībvalstīm par SIS brīdinājumiem. Tomēr saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem brīdinājumus SIS var izdot tikai dalībvalstu kompetentās iestādes.
(4)Ņemot vērā pieaugošās mobilitātes iespējoto smagu noziegumu un terorisma globālo raksturu, informācija, ko trešās valstis un starptautiskās organizācijas, piemēram, Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija un Starptautiskā Krimināltiesa, iegūst par noziedzniekiem un teroristiem, kļūst arvien svarīgāka Savienības drošībai. Šādai informācijai būtu jāveicina visaptveroši centieni nodrošināt iekšējo drošību Eiropas Savienībā Daļa šīs informācijas tiek sniegta tikai Eiropolam. Lai gan Eiropola rīcībā ir vērtīga informācija, kas saņemta no ārējiem partneriem par smagu noziegumu izdarītājiem un teroristiem, tas nevar izdot brīdinājumus SIS. Arī dalībvalstis ne vienmēr var izdot brīdinājumus SIS, pamatojoties uz šādu informāciju.
(5)Lai novērstu nepilnības informācijas apmaiņā par smagiem noziegumiem un terorismu, it īpaši par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, kuru pārvietošanās uzraudzība ir būtiska, būtu jānodrošina, ka Eiropols spēj šo informāciju tieši un reāllaikā darīt pieejamu priekšposteņa darbiniekiem dalībvalstīs.
(6)Tādēļ Eiropols būtu jāpilnvaro ievadīt brīdinājumus SIS saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1862, pilnībā ievērojot pamattiesības un datu aizsardzības noteikumus.
(7)Šajā nolūkā SIS būtu jāizveido īpaša tādu brīdinājumu kategorija, ko izdod vienīgi Eiropols, lai informētu galalietotājus, kuri veic meklēšanu SIS, par to, ka attiecīgā persona tiek turēta aizdomās par iesaistīšanos noziedzīgā nodarījumā, kas ir Eiropola kompetencē, un lai Eiropols varētu iegūt apstiprinājumu par to, ka ir atrasta persona, uz kuru attiecas brīdinājums.
(8)Lai novērtētu, vai konkrēts gadījums ir atbilstīgs, piemērots un pietiekami svarīgs, lai ievadītu brīdinājumu SIS, un lai apstiprinātu informācijas avota ticamību un informācijas par attiecīgo personu precizitāti, Eiropolam būtu jāveic katra gadījuma detalizēta individuāla novērtēšana, ieskaitot turpmākas konsultācijas ar trešo valsti vai starptautisko organizāciju, kas dalījusies ar datiem par attiecīgo personu, kā arī lietas turpmāka analīze, it īpaši veicot šķērspārbaudi, salīdzinot to ar informāciju, kas jau atrodas tā datubāzēs, lai apstiprinātu, ka informācija ir precīza, un papildinātu to ar citiem datiem, balstoties uz tā datubāzēm. Detalizētajā individuālajā novērtējumā būtu jāiekļauj analīze par to, vai ir pietiekams pamats uzskatīt, ka attiecīgā persona ir izdarījusi noziedzīgu nodarījumu, kas ir Eiropola kompetencē, vai piedalījusies tā izdarīšanā, vai izdarīs šādu noziedzīgu nodarījumu.
(9)Eiropolam vajadzētu būt iespējai ievadīt brīdinājumu SIS tikai tad, ja uz attiecīgo personu jau neattiecas kādas dalībvalsts izdots SIS brīdinājums. Papildu priekšnosacījumam šāda brīdinājuma izveidei vajadzētu būt tam, ka dalībvalstis neiebilst pret brīdinājuma izdošanu SIS. Tādēļ būtu jāparedz noteikumi par Eiropola pienākumiem pirms datu ievadīšanas SIS, it īpaši par pienākumu apspriesties ar dalībvalstīm saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794. Dalībvalstīm vajadzētu būt arī iespējai lūgt Eiropolu dzēst brīdinājumu, it īpaši tad, ja tās iegūst jaunu informāciju par personu, uz kuru attiecas brīdinājums, ja to valsts drošība to prasa vai ja ir iespējams, ka brīdinājums varētu radīt risku oficiālām vai juridiskām pārbaudēm, izmeklēšanām vai procedūrām.
(10)Eiropolam būtu jāveic uzskaite par katra gadījuma individuālo novērtējumu, iekļaujot brīdinājuma ievadīšanas pamatojumu, lai varētu pārbaudīt datu apstrādes likumību, veikt pašuzraudzību un nodrošināt datu pienācīgu integritāti un drošību. Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 Eiropolam būtu jāsadarbojas ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un pēc pieprasījuma jādara šī uzskaites informācija pieejama, lai to varētu izmantot apstrādes darbību uzraudzībai.
(11)Būtu jāparedz noteikumi par Eiropola SIS ievadīto brīdinājumu dzēšanu. Brīdinājums būtu jāglabā tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, kādam tas ievadīts. Tādēļ ir lietderīgi noteikt detalizētus kritērijus, pēc kuriem noteikt, kad brīdinājums būtu jādzēš. Brīdinājums, ko Eiropols ievadījis SIS, it īpaši būtu jādzēš, ja pret to iebilst kāda dalībvalsts, ja dalībvalsts SIS ir ievadījusi citu brīdinājumu vai ja Eiropolam kļūst zināms, ka informācija, kas saņemta no trešās valsts vai starptautiskās organizācijas, ir nepareiza vai tika paziņota Eiropolam nelikumīgos nolūkos, piemēram, ja informācija par personu paziņota politisku iemeslu dēļ.
(12)Ievadot brīdinājumus SIS, Eiropolam būtu jāievēro tās pašas prasības un pienākumi, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1862 piemērojami dalībvalstīm, kad tās ievada brīdinājumus SIS. Lai nodrošinātu ātru un efektīvu datu pārsūtīšanu, Eiropolam jo īpaši būtu jāievēro kopīgie standarti, protokoli un tehniskās procedūras, kas izveidotas, lai nodrošinātu tā tehniskās saskarnes savietojamību ar centrālo SIS. Prasības attiecībā uz vispārīgiem datu apstrādes noteikumiem, proporcionalitāti, datu kvalitāti, datu drošību, ziņošanu un pienākumi saistībā ar statistikas vākšanu, kas piemērojami dalībvalstīm, kad tās ievada brīdinājumus SIS, būtu jāpiemēro arī Eiropolam.
(13)Personas datu apstrādei, ko veic Eiropols, pildot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 un Regula (ES) 2016/794. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam būtu periodiski jāveic revīzijas par Eiropola veikto datu apstrādi attiecībā uz SIS un papildinformācijas apmaiņu.
(14)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, izveidot un reglamentēt īpašu tādu brīdinājumu kategoriju, kurus SIS ievada Eiropols, lai apmainītos ar informāciju par personām, kas rada apdraudējumu Eiropas Savienības iekšējai drošībai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to būtības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(15)Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šajā regulā tiek pilnībā ievērota personas datu aizsardzība saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantu, vienlaikus tiecoties nodrošināt drošu vidi visām personām, kas dzīvo Savienības teritorijā.
(16)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.
(17)Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu Protokolā Nr. 19, kas pievienots LES un LESD, 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK un saskaņā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1745.
(18)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EKK 1. panta G punktā.
(19)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/149/TI 3. pantu.
(20)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES 3. pantu.
(21)Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, un būtu jālasa saistībā ar Padomes Lēmumiem 2010/365/ES un (ES) 2018/934.
(22)Attiecībā uz Horvātiju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, un būtu jālasa saistībā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/733.
(23)Attiecībā uz Kipru šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā [jāpievieno galīgais Padomes lēmums].
(24)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 41. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.
(25)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2018/1862,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2018/1862
(1)Regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2.
Tāpat ar šo regulu paredz noteikumus par SIS tehnisko uzbūvi, par dalībvalstu, Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) un Eiropas Savienības Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) pienākumiem, par datu apstrādi, par attiecīgo personu tiesībām un par atbildību.”;
(2)regulas 3. pantam pievieno šādu punktu:
“22)
“trešās valsts valstspiederīgais” ir jebkura persona, kas nav Savienības pilsonis LESD 20. panta 1. punkta nozīmē, izņemot personas, kurām ir tiesības brīvi pārvietoties Savienībā saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK vai nolīgumu starp Savienību vai Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses;”;
(3)regulas 24. pantu groza šādi:
(a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1.
Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 26., 32., 36. vai 37.a pantu ievadīta brīdinājuma īstenošana nav saderīga ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai būtiskām valsts interesēm, tā var pieprasīt brīdinājumam pievienot atzīmi, kurā norāda, ka saskaņā ar brīdinājumu veicamā darbība netiks veikta tās teritorijā. Atzīmes par brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar 26., 32. vai 36. pantu, pievieno izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs; atzīmes par brīdinājumiem, kas ievadīti saskaņā ar 37.a pantu, pievieno Eiropols.”;
(b)panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3.
Ja īpaši steidzamos un nopietnos gadījumos izdevēja dalībvalsts vai Eiropols lūdz izpildīt darbību, izpildītāja dalībvalsts apsver, vai tā var ļaut atcelt pēc tās lūguma pievienoto atzīmi. Ja izpildītāja dalībvalsts var to darīt, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka veicamo darbību var veikt nekavējoties.”;
(4)regulā iekļauj šādu IXa nodaļu:
“IXa NODAĻA
Eiropola ievadītie brīdinājumi par interesējošām personām
37.a pants
Brīdinājumu ievadīšanas mērķi un nosacījumi
1.
Eiropols var ievadīt brīdinājumus par personām SIS, lai informētu galalietotājus, kas veic meklēšanu SIS, par aizdomām par minēto personu līdzdalību noziedzīgā nodarījumā, kas ir Eiropola kompetencē saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 3. pantu, kā arī lai iegūtu informāciju saskaņā ar šīs regulas 37.b pantu par to, ka attiecīgā persona ir atrasta.
2.
Eiropols var ievadīt brīdinājumu SIS par personām, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, pamatojoties uz informāciju, kura saņemta no trešās valsts vai starptautiskas organizācijas saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 17. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tikai tad, ja šī informācija attiecas uz:
(a)personām, ko tur aizdomās par tāda noziedzīga nodarījuma izdarīšanu vai līdzdalību tajā, kura apkarošana ir Eiropola kompetencē saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 3. pantu, vai kas ir notiesātas par šādu noziedzīgu nodarījumu;
(b)personām, par kurām ir faktiskas norādes vai pamatoti iemesli uzskatīt, ka tās izdarīs noziedzīgus nodarījumus, kuru apkarošana ir Eiropola kompetencē saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 3. pantu.
3.
Eiropols brīdinājumu SIS var ievadīt tikai pēc tam, kad tas ir nodrošinājis visu turpmāk minēto:
(a)saskaņā ar 2. punktu sniegto datu analīze ir apstiprinājusi informācijas avota ticamību un informācijas par attiecīgo personu precizitāti, ļaujot Eiropolam – vajadzības gadījumā pēc turpmākas informācijas apmaiņas ar datu sniedzēju saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. pantu – noteikt, ka minētā persona ietilpst 2. punkta darbības jomā;
(b)pārbaude ir apstiprinājusi, ka brīdinājuma ievadīšana ir nepieciešama, lai sasniegtu Eiropola mērķus, kas noteikti Regulas (ES) 2016/794 3. pantā;
(c)saskaņā ar šīs regulas 48. pantu veiktā meklēšana SIS neatklāja, ka par attiecīgo personu ir izdots brīdinājums;
(d)apspriešanās, kas ietver informācijas apmaiņu par attiecīgo personu ar dalībvalstīm, kuras piedalās Regulā (ES) 2016/794 saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, ir apstiprinājusi, ka:
i)
neviena dalībvalsts nav izteikusi nodomu SIS ievadīt brīdinājumu par attiecīgo personu;
ii) neviena dalībvalsts nav izteikusi pamatotu iebildumu attiecībā uz Eiropola ierosinājumu SIS ievadīt brīdinājumu par attiecīgo personu.
4.
Eiropols veic detalizētu uzskaiti saistībā ar brīdinājuma ievadīšanu SIS un šādas ievadīšanas pamatojumu, lai varētu pārbaudīt atbilstību 1., 2. un 3. punktā noteiktajām pamatprasībām un procedurālajām prasībām. Šo uzskaites informāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.
5.
Eiropols informē visas dalībvalstis par brīdinājuma ievadīšanu SIS, apmainoties ar papildinformāciju saskaņā ar šīs regulas 8. pantu.
6.
Eiropolam, apstrādājot datus SIS, piemēro 20., 21., 22., 42., 56., 59., 61., 62. un 63. pantā noteiktās prasības un pienākumus, kas piemērojami izdevējai dalībvalstij.
37.b pants
Rīcība, pamatojoties uz brīdinājumu
1.
Ja ir konstatēta informācijas atbilsme ar Eiropola ievadītu brīdinājumu, izpildītāja dalībvalsts:
(a)vāc un paziņo šādu informāciju:
i) ka ir atrasta persona, uz kuru attiecas brīdinājums;
ii) pārbaudes vieta, laiks un iemesls;
(b)saskaņā ar valsts tiesību aktiem izlemj, vai ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus.
2.
Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju izpildītāja dalībvalsts paziņo Eiropolam, veicot papildinformācijas apmaiņu.”;
(5)regulas 48. pantu groza šādi:
(a)virsrakstu aizstāj ar šādu:
“Eiropola veiktā datu ievadīšana un apstrāde SIS”;
(b)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1.
Eiropolam, ja tas vajadzīgs tā pilnvaru izpildei, ir tiesības piekļūt datiem un meklēt tos SIS, kā arī ievadīt, atjaunināt un dzēst brīdinājumus saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu. Eiropols ievada, atjaunina, dzēš SIS datus un veic tajos meklēšanu, izmantojot tam paredzētu tehnisko saskarni. Tehnisko saskarni izveido un uztur Eiropols saskaņā ar šīs regulas 9. pantā noteiktajiem kopīgajiem standartiem, protokoliem un tehniskajām procedūrām, un tā ļauj nodrošināt tiešu savienojumu ar centrālo SIS.
Eiropols apmainās ar papildinformāciju saskaņā ar SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem. Šajā nolūkā Eiropols nodrošina ar tā brīdinājumiem saistītās papildinformācijas pieejamību 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā.”;
(c)panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4.
Meklēšanā SIS vai papildinformācijas apstrādē iegūtās informācijas izmantošanai Eiropolam ir vajadzīga tās dalībvalsts piekrišana, kura šo informāciju ir sniegusi kā izdevēja dalībvalsts vai kā izpildītāja dalībvalsts. Ja dalībvalsts atļauj izmantot šādu informāciju, Eiropola darbības ar šo informāciju reglamentē Regula (ES) 2016/794. Eiropols šādu informāciju sniedz trešām valstīm un trešām struktūrām vienīgi ar informāciju sniegušās dalībvalsts piekrišanu un pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus datu aizsardzības jomā.”;
d)
pantā iekļauj šādu 7.a punktu:
“7.a
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz reizi četros gados veic saskaņā ar šo regulu Eiropola veikto datu apstrādes darbību revīziju saskaņā ar starptautiskiem revīzijas standartiem.”;
(6)regulas 53. pantu groza šādi:
(a)iekļauj šādu 5.a punktu:
“5.a
Eiropols 37.a panta 1. punkta nolūkos brīdinājumu par personu var ievadīt uz vienu gadu. Minētajā periodā Eiropols pārskata vajadzību saglabāt brīdinājumu. Eiropols attiecīgā gadījumā nosaka īsākus pārskatīšanas periodus.”;
b)
panta 6., 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:
“6.
Šā panta 2., 3., 4., 5. un 5.a punktā minētajā pārskatīšanas periodā izdevēja dalībvalsts un – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols pēc visaptveroša individuāla novērtējuma, ko dokumentē, var pieņemt lēmumu brīdinājumu par personu saglabāt ilgāk par pārskatīšanas periodu, ja tas ir nepieciešami un samērīgi nolūkos, kādos brīdinājums ievadīts. Šādos gadījumos šā panta 2., 3., 4., 5. vai 5.a punkts attiecas arī uz perioda pagarinājumu. Par jebkādu šādu termiņa pagarināšanu paziņo CS-SIS.”;
“7.
Brīdinājumus par personām automātiski dzēš, tiklīdz ir beidzies 2., 3., 4., 5. un 5.a punktā minētais pārskatīšanas periods, izņemot gadījumu, kad izdevēja dalībvalsts vai – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols ir paziņojis CS-SIS par pagarināšanu, ievērojot šā panta 6. punktu. CS-SIS četrus mēnešus pirms paredzētās datu dzēšanas par to automātiski informē izdevēju dalībvalsti vai Eiropolu.”;
“8.
Dalībvalstis un Eiropols glabā statistiku par to brīdinājumu par personām skaitu, kuru saglabāšanas periods ir pagarināts saskaņā ar šā panta 6. punktu, un pēc pieprasījuma statistiku nosūta 69. pantā minētajām uzraudzības iestādēm.”;
(7)regulas 55. pantā iekļauj šādu 6.a punktu:
“6.a
Brīdinājumus par personām, ko Eiropols ievadījis, ievērojot 37.a pantu, dzēš:
(a)beidzoties brīdinājuma termiņam saskaņā ar 53. pantu;
(b)pēc Eiropola lēmuma par to dzēšanu, it īpaši, ja pēc brīdinājuma ievadīšanas Eiropolam kļūst zināms, ka saskaņā ar 37.a panta 2. punktu saņemtā informācija ir nepareiza vai ir paziņota Eiropolam nelikumīgos nolūkos, vai ja Eiropolam kļūst zināms vai dalībvalsts to informē, ka uz personu, uz kuru attiecas brīdinājums, vairs neattiecas 37.a panta 2. punkts;
(c)pēc papildinformācijas apmaiņas ietvaros sniegta dalībvalsts paziņojuma Eiropolam, ka tā gatavojas ievadīt vai ir ievadījusi brīdinājumu par personu, uz kuru attiecas Eiropola izdotais brīdinājums;
(d)pēc dalībvalsts, kas piedalās Regulā (ES) 2016/794, saskaņā ar minētās regulas 7. pantu sniegta paziņojuma Eiropolam par tās pamatotiem iebildumiem pret brīdinājumu.”;
(8)regulas 56. pantu groza šādi:
(a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1.
Dalībvalstis apstrādā 20. pantā minētos datus tikai nolūkos, kas noteikti katrai brīdinājumu kategorijai, kas minēta 26., 32., 34., 36., 37.a, 38. un 40. pantā.”;
(b)panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5.
Attiecībā uz šīs regulas 26., 32., 34., 36., 37.a, 38. un 40. pantā noteiktajiem brīdinājumiem ikvienai SIS informācijas apstrādei citos nolūkos nekā tie, kādēļ tā ievadīta SIS, jābūt saistītai ar konkrētu gadījumu un pamatotai ar vajadzību novērst tūlītēju un nopietnu sabiedriskās kārtības un drošības apdraudējumu, ar svarīgiem valsts drošības apsvērumiem vai ar vajadzību novērst smagu noziegumu. Šim nolūkam saņem iepriekšēju atļauju no izdevējas dalībvalsts vai, ja dati ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, no Eiropola.”;
(9)regulas 61. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
“1.
Ja, ievadot jaunu brīdinājumu, konstatē, ka SIS jau ir brīdinājums par personu ar tādu pašu identitātes aprakstu, SIRENE birojs 12 stundu laikā papildinformācijas apmaiņas ceļā sazinās ar izdevēju dalībvalsti vai Eiropolu, ja brīdinājums ievadīts saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, lai šķērspārbaudē noskaidrotu, vai abu brīdinājumu subjekts ir viena un tā pati persona.”;
“2.
Ja šķērspārbaudē atklājas, ka jaunā brīdinājuma subjekts un persona, uz kuru attiecas brīdinājums, kas jau ievadīts SIS, patiešām ir viena un tā pati persona, izdevējas dalībvalsts SIRENE birojs piemēro 23. pantā minēto procedūru vairāku brīdinājumu ievadīšanai. Izņēmuma kārtā Eiropols dzēš ievadīto brīdinājumu saskaņā ar minēto 55. panta 6.a punkta c) apakšpunktā.”;
(10)regulas 67. pantu aizstāj ar šādu:
“67. pants
Tiesības uz piekļuvi, neprecīzu datu labošanu un nelikumīgi glabātu datu dzēšanu
(1)Datu subjekti var īstenot tiesības, kas noteiktas Regulas (ES) 2016/679 15., 16. un 17. pantā, valstu noteikumos, ar kuriem transponē Direktīvas (ES) 2016/680 14. pantu un 16. panta 1. un 2. punktu, un Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļā.
(2)Dalībvalsts, kas nav izdevēja dalībvalsts, datu subjektam informāciju par visiem datu subjekta personas datiem, kas tiek apstrādāti, var sniegt vienīgi tad, ja tā iepriekš ir devusi iespēju izdevējai dalībvalstij darīt zināmu savu nostāju. Ja personas datus SIS ir ievadījis Eiropols, pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts pieprasījumu nekavējoties un jebkurā gadījumā piecu dienu laikā pēc saņemšanas nosūta Eiropolam, un Eiropols pieprasījumu apstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (ES) 2018/1725. Ja Eiropols saņem pieprasījumu par personas datiem, ko SIS ievadījusi dalībvalsts, Eiropols nekavējoties un jebkurā gadījumā 5 dienu laikā pēc saņemšanas nosūta pieprasījumu brīdinājuma izdevējai dalībvalstij. Saziņa starp minētajām dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Eiropolu notiek papildinformācijas apmaiņas ceļā.
(3)Dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem, t. sk. tiesību aktiem, ar kuriem transponē Direktīvu (ES) 2016/680, un – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļu pieņem lēmumu pilnībā vai daļēji nesniegt informāciju datu subjektam tādā apjomā un tik ilgi, cik ilgi šāds daļējs vai pilnīgs ierobežojums ir nepieciešams un samērīgs pasākums demokrātiskā sabiedrībā, pienācīgi ņemot vērā attiecīgā datu subjekta pamattiesības un leģitīmās intereses, lai:
(a)nepieļautu, ka tiek traucētas oficiālas vai juridiskas pārbaudes, izmeklēšanas vai procedūras;
(b)nepieļautu, ka tiek traucēta noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana un izmeklēšana vai saukšana pie atbildības par tiem, vai kriminālsodu izpilde;
(c)aizsargātu sabiedrisko drošību;
(d)aizsargātu valsts drošību; vai
(e)aizsargātu citu personu tiesības un brīvības.
Pirmajā daļā minētajos gadījumos dalībvalsts vai – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols bez liekas kavēšanās rakstiski informē datu subjektu par jebkādu piekļuves atteikumu vai ierobežojumu un par atteikuma vai ierobežojuma iemesliem. Šādu informāciju var nesniegt, ja tās sniegšana apdraudētu jebkuru no šā punkta pirmās daļas a)–e) apakšpunktā noteiktajiem iemesliem. Dalībvalsts vai – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols informē datu subjektu par iespēju iesniegt sūdzību uzraudzības iestādē vai vērsties tiesā.
Dalībvalsts vai – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols dokumentē faktiskos vai juridiskos iemeslus, kuri ir pamatā lēmumam nesniegt datu subjektam informāciju. Minēto informāciju dara pieejamu kompetentajām uzraudzības iestādēm. Šādos gadījumos datu subjekts var arī īstenot savas tiesības ar kompetento uzraudzības iestāžu starpniecību.
(4)Pēc pieteikuma attiecībā uz piekļuvi datiem, to labošanu vai dzēšanu dalībvalsts vai – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā viena mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas informē datu subjektu par turpmākiem pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu tiesības saskaņā ar šo pantu. Vajadzības gadījumā minēto laikposmu var pagarināt vēl uz diviem mēnešiem, ņemot vērā pieprasījumu sarežģītību un skaitu. Dalībvalsts vai – attiecībā uz personas datiem, kas SIS ievadīti saskaņā ar šīs regulas 37.a pantu, – Eiropols viena mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas informē datu subjektu par jebkuru šādu pagarinājumu, norādot kavēšanās iemeslus. Ja datu subjekts pieprasījumu iesniedz elektroniskā formā, informāciju, ja iespējams, sniedz elektroniskā formā, izņemot, ja datu subjekts pieprasa citādi.”;
(11)regulas 68. pantu aizstāj ar šādu:
“68. pants
Tiesiskās aizsardzības līdzekļi
(1)Neskarot Regulas (ES) 2016/679 un Direktīvas (ES) 2016/680 noteikumus par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ikviena persona var vērsties jebkurā kompetentajā uzraudzības iestādē vai tiesā saskaņā ar jebkuras dalībvalsts tiesību aktiem, lai saistībā ar brīdinājumu, kas attiecas uz konkrēto personu, piekļūtu informācijai, to labotu, dzēstu un iegūtu vai lai saņemtu kompensāciju.
(2)Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 noteikumus par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ikviena persona var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, lai saistībā ar brīdinājumu, ko attiecībā uz viņu ievadījis Eiropols, piekļūtu informācijai, to labotu, dzēstu, iegūtu vai lai saņemtu kompensāciju.
(3)Neskarot 72. pantu, dalībvalstis un Eiropols savstarpēji apņemas pildīt galīgos lēmumus, ko pieņem tiesa vai šā panta 1. un 2. punktā minētās iestādes.
(4)Dalībvalstis un Eiropols katru gadu Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai ziņo par:
(a)to piekļuves pieprasījumu skaitu, kas iesniegti datu pārzinim, un to gadījumu skaitu, kad tika piešķirta piekļuve datiem;
(b)to piekļuves pieprasījumu skaitu, kas iesniegti uzraudzības iestādei, un to gadījumu skaitu, kad tika piešķirta piekļuve datiem;
(c)to pieprasījumu skaitu, kas iesniegti datu pārzinim par neprecīzu datu labošanu un nelikumīgi glabātu datu dzēšanu, un to gadījumu skaitu, kad dati tika laboti vai dzēsti;
(d)to pieprasījumu skaitu, kas iesniegti uzraudzības iestādei par neprecīzu datu labošanu un nelikumīgi glabātu datu dzēšanu;
(e)uzsākto tiesas procesu skaitu;
(f)to gadījumu skaitu, kad tiesa lēmusi par labu prasītājam;
(g)visiem novērojumiem saistībā ar citu dalībvalstu tiesu vai iestāžu pieņemto galīgo lēmumu attiecībā uz brīdinājumiem, kurus ievadījusi izdevēja dalībvalsts vai Eiropols, savstarpējas atzīšanas gadījumiem.
Šajā punktā minētās ziņošanas veidni iekļauj SIRENE rokasgrāmatā.
(5)Dalībvalstu un Eiropola ziņojumus iekļauj 71. panta 4. punktā minētajā kopīgajā pārskatā.”;
(12)regulas 72. pantu aizstāj ar šādu:
“72. pants
Atbildība
(1)Neskarot tiesības uz kompensāciju un jebkādu atbildību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, Direktīvu (ES) 2016/680, Regulu (ES) 2018/1725 un Regulu (ES) 2016/794:
(a)jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums tādas nelikumīgas personas datu apstrādes darbības rezultātā, kura veikta, izmantojot N.SIS, vai jebkuras citas ar šo regulu nesaderīgas rīcības rezultātā, ko veikusi dalībvalsts, ir tiesības saņemt kompensāciju no minētās dalībvalsts;
(b)jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums jebkuras ar šo regulu nesaderīgas Eiropola rīcības rezultātā, ir tiesības saņemt kompensāciju no Eiropola;
(c)jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums jebkuras ar šo regulu nesaderīgas eu-LISA rīcības rezultātā, ir tiesības saņemt kompensāciju no eu-LISA.
Dalībvalsti, Eiropolu vai eu-LISA pilnībā vai daļēji atbrīvo no atbildības, ja tie pierāda, ka nav atbildīgi par notikumu, kas izraisījis minēto kaitējumu.
(2)Ja saistībā ar to, ka kāda dalībvalsts vai Eiropols nav ievērojis pienākumus saskaņā ar šo regulu, ir nodarīts kaitējums SIS, minētā dalībvalsts vai Eiropols ir atbildīgs par šādu kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un ciktāl eu-LISA vai cita dalībvalsts, kas piedalās SIS, nav veikusi saprātīgus pasākumus, lai kaitējumu novērstu vai mazinātu tā sekas.
(3)Pret dalībvalsti vērstas kompensācijas prasības par kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, reglamentē minētās dalībvalsts tiesību akti. Pret Eiropolu vērstas kompensācijas prasības par kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, reglamentē Regula (ES) 2016/794, un tām piemēro Līgumos paredzētos nosacījumus. Pret eu-LISA vērstām kompensācijas prasībām par kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, piemēro Līgumos paredzētos nosacījumus.”;
(13)regulas 74. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3.
Eu-LISA sagatavo dienas, mēneša un gada statistiku, norādot ierakstu skaitu pa brīdinājumu kategorijām gan par katru dalībvalsti un Eiropolu, gan kopumā. Eu-LISA sniedz arī gada ziņojumus par konstatēto informācijas atbilsmju skaitu pa brīdinājumu kategorijām, to, cik reizes notikusi meklēšana SIS, un to, cik reizes piekļūts SIS, lai ievadītu, atjauninātu vai dzēstu brīdinājumu, – gan par katru dalībvalsti un Eiropolu, gan kopumā. Minētajā statistikā neietver personas datus. Gada statistikas ziņojumu publicē.”;
(14)regulas 79. pantam pievieno šādu 7. punktu:
“7.
Komisija pieņem lēmumu, ar ko nosaka datumu, kurā Eiropols sāk ievadīt, atjaunināt un dzēst datus SIS saskaņā ar šo regulu, kas grozīta ar Regulu [XXX], pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai ir izpildīti šādi nosacījumi:
(a)saskaņā ar šo regulu pieņemtie īstenošanas akti ir grozīti, ciktāl tas vajadzīgs, lai piemērotu šo regulu, kas grozīta ar Regulu [XXX];
(b)Eiropols ir paziņojis Komisijai, ka tas veicis tehniskos un procedurālos pasākumus, kas vajadzīgi SIS datu apstrādei un papildinformācijas apmaiņai, ievērojot šo regulu, kas grozīta ar Regulu [XXX];
(c)Eu-LISA ir informējusi Komisiju par to, ka ir sekmīgi pabeigtas visas testēšanas darbības attiecībā uz CS-SIS un mijiedarbību starp CS-SIS un Eiropola tehnisko saskarni, kura minēta šīs regulas, kas grozīta ar Regulu [XXX], 48. panta 1. punktā.
Minēto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no datuma, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1862 79. panta 7. punktu.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
priekšsēdētājs
priekšsēdētājs
Eiropas Parlamenta vārdā —
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS – “AĢENTŪRAS”
1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.Priekšlikuma nosaukums
1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma
1.3.Priekšlikums attiecas uz:
1.4.Mērķi
1.5.Priekšlikuma pamatojums
1.6.Priekšlikuma ilgums un finansiālā ietekme
1.7.Paredzētais pārvaldības veids
2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi
2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.PRIEKŠLIKUMA APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem
3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS – “AĢENTŪRAS”
1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.Priekšlikuma nosaukums
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 28. novembra Regulu (ES) 2018/1862 par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās
1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma
Rīcībpolitikas joma: iekšlietas
Darbība: migrācija un robežu pārvaldība
Nomenklatūra: 11 10 02
1118.0207: Robežu pārvaldība – Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)
1.3.Priekšlikums attiecas uz:
◻ jaunu darbību
◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
⌧ esošas darbības pagarināšanu
◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu ar citu/jaunu darbību
1.4.Mērķi
1.4.1.Vispārīgie mērķi
Reaģējot uz steidzamām darbības vajadzībām un līdztiesīgo likumdevēju aicinājumiem sniegt lielāku atbalstu Eiropolam, Komisija 2020. gada darba programmas ietvaros paziņoja par likumdošanas iniciatīvu “stiprinā[t] Eiropola pilnvaras, lai veicinātu policijas operatīvo sadarbību”.
Viens no šīs likumdošanas iniciatīvas elementiem ir iecere novērst ierobežojumus, kas neļauj Eiropolam tieši un reāllaikā kopīgot Eiropola veikto analīzi par datiem, kuri saņemti no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, ar priekšposteņa darbiniekiem dalībvalstīs. Priekšlikums grozīt Regulu (ES) 2018/1862 par SIS veicina šo iniciatīvu, paplašinot SIS darbības jomu, proti, izveidojot jaunu atsevišķu brīdinājumu kategoriju, ko Eiropols izmantos, lai saskaņā ar stingriem nosacījumiem šādus datus kopīgotu ar priekšposteņa darbiniekiem dalībvalstīs.
Tas ir viens no galvenajiem pasākumiem 2020. gada jūlija ES Drošības savienības stratēģijā. Saskaņā ar politisko pamatnostādņu aicinājumu, ka “jādara viss iespējamais, kad runa ir par iedzīvotāju aizsardzību”, paredzams, ka šī iniciatīva stiprinās Eiropolu, lai palīdzētu dalībvalstīm nodrošināt iedzīvotāju drošību.
Šīs iniciatīvas vispārīgie mērķi izriet no Līgumā noteiktajiem mērķiem:
1. Eiropols atbalsta un stiprina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu darbības un to savstarpējo sadarbību smagu noziegumu, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis, terorisma un noziedzības veidu, kuri skar vispārējās intereses, uz ko attiecas Savienības politika, novēršanā un apkarošanā;
2. Eu-LISA atbalsta Eiropolu un dalībvalstis informācijas apmaiņā ar nolūku novērst smagus noziegumus vai terorismu.
1.4.2.Konkrētais mērķis
Konkrētais mērķis izriet no iepriekš izklāstītajiem vispārīgajiem mērķiem: “nodrošināt, ka priekšposteņa darbiniekiem ir pieejami tās analīzes rezultāti, ko Eiropols veic par datiem, kuri saņemti no trešām valstīm.”
Mērķis ir nodrošināt, ka priekšposteņa darbiniekiem vienmēr un visur, kad tas ir nepieciešams, ir pieejami tās analīzes rezultāti, ko Eiropols veic par datiem, kuri saņemti no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām par aizdomās turētajiem un noziedzniekiem.
Pamatmērķis ir sniegt priekšposteņa darbiniekiem tiešu un reāllaika piekļuvi šādiem datiem, kad viņi pārbauda personu pie ārējās robežas vai ES teritorijā, lai palīdzētu viņiem veikt savus uzdevumus.
1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme
Priekšlikums galvenokārt dos labumu indivīdiem un sabiedrībai kopumā, uzlabojot Eiropola spēju atbalstīt dalībvalstis noziedzības apkarošanā un ES iedzīvotāju aizsardzībā. Iedzīvotāji tieši un netieši gūs labumu, kas saistīts ar zemāku noziedzības līmeni, mazāku ekonomisko kaitējumu un mazākām ar drošību saistītām izmaksām.
Priekšlikums nesatur reglamentējošus pienākumus iedzīvotājiem/patērētājiem un šajā ziņā nerada papildu izmaksas.
Priekšlikums radīs apjomradītus ietaupījumus pārvaldes iestādēm, jo tas mērķtiecīgo darbību ietekmi uz resursiem novirzīs no valsts līmeņa uz ES līmeni. Dalībvalstu valsts iestādes gūs tiešu labumu no priekšlikuma, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem, kas ļaus ietaupīt administratīvās izmaksas.
1.4.4.Izpildes rādītāji
Konkrēto mērķu īstenošanas un izpildes pārraudzību nodrošinās šādi galvenie rādītāji:
konkrētais mērķis: “atjaunināto centrālās SIS funkciju darbības sākšana līdz 2022. gada beigām”;
rādītāji attiecībā uz Eiropolu:
- izveidota tehniskā saskarne brīdinājumu ievadīšanai, atjaunināšanai un dzēšanai centrālajā SIS;
- sekmīgi pabeigti eu-LISA organizētie testi;
rādītāji attiecībā uz eu-LISA:
- sekmīgi pabeigta visaptveroša testēšana centrālajā līmenī pirms darbības uzsākšanas;
- sekmīgi pabeigti testi ar Eiropolu, lai pārsūtītu datus uz centrālo SIS, un ar visām dalībvalstu un aģentūru sistēmām;
- sekmīgi pabeigti SIRENE testi jaunajai brīdinājumu kategorijai.
Saskaņā ar Finanšu pamatregulas 28. pantu un pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanai eu-LISA jau pārrauga progresu savu mērķu sasniegšanā, izmantojot izpildes rādītājus. Aģentūrai pašlaik ir 29 korporatīvie galvenie izpildes rādītāji. Šie rādītāji ir iekļauti eu-LISA konsolidētajā gada darbības pārskatā, un tie ietver skaidru mērķu īstenošanas pārraudzību līdz gada beigām, kā arī salīdzinājumu ar iepriekšējo gadu. Šos rādītājus pēc vajadzības pielāgos pēc priekšlikuma pieņemšanas.
1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks
Iniciatīvas izvēršanai ir vajadzīgi tehniski un procedurāli pasākumi ES un valstu līmenī, kuriem būtu jāsākas, kad stājas spēkā pārskatītais tiesību akts.
Būtu jānodrošina attiecīgie resursi, it īpaši cilvēkresursi, lai palīdzētu eu-LISA atbalstīt Eiropola sniegtos pakalpojumus.
Galvenās vajadzības pēc priekšlikuma stāšanās spēkā attiecībā uz turpmāku centrālās SIS pilnveidi, ko veic eu-LISA, ir šādas:
- izstrādāt un ieviest jaunu brīdinājumu kategoriju centrālajā SIS saskaņā ar regulā noteiktajām prasībām;
- atjaunināt tehniskās specifikācijas saistībā ar papildinformācijas apmaiņu starp SIRENE birojiem un Eiropolu;
- izveidot funkciju, lai dalībvalstis un aģentūras varētu veikt meklēšanu centrālajā sistēmā par šo brīdinājumu kategoriju;
- atjaunināt centrālās SIS funkcijas, kas saistītas ar ziņošanu un statistiku.
1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība
Smagiem noziegumiem un terorismam ir transnacionāls raksturs. Tādēļ rīcība tikai valstu līmenī nevar tos rezultatīvi novērst. Tāpēc dalībvalstis izvēlas sadarboties ES ietvaros, lai vērstos pret draudiem, ko rada smagi noziegumi un terorisms.
Priekšlikums radīs ievērojamus apjomradītus ietaupījumus ES līmenī, jo tas novirzīs uzdevumus un pakalpojumus, kurus var efektīvāk veikt ES līmenī, no valstu līmeņa uz eu-LISA un Eiropolu. Tāpēc priekšlikumā ir paredzēti efektīvi risinājumi problēmām, kuras pretējā gadījumā būtu jārisina ar lielākām izmaksām, izmantojot 27 individuālus valsts risinājumus, vai problēmām, kuras, ņemot vērā to transnacionālo raksturu, nav iespējams atrisināt valstu līmenī.
1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
Priekšlikuma pamatā ir vajadzība atbalstīt Eiropolu un dalībvalstis ne tikai valsts līmenī, lai risinātu pastāvīgi mainīgās transnacionālās drošības problēmas.
Eiropā pastāv mainīga drošības situācija ar mainīgiem un arvien sarežģītākiem drošības apdraudējumiem. Noziedznieki saviem mērķiem izmanto priekšrocības, ko sniedz digitālā pārveide, jaunās tehnoloģijas, globalizācija un mobilitāte, t. sk. savstarpējā savienojamība un robežu izplūšana starp fizisko un digitālo pasauli. Covid-19 krīze to tikai veicināja, jo noziedznieki ātri izmantoja iespējas izmantot krīzi, pielāgojot darbības veidus vai attīstot jaunas noziedzīgas darbības.
Šie mainīgie drošības apdraudējumi prasa efektīvu ES līmeņa atbalstu valstu tiesībaizsardzības iestāžu darbā. Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes arvien vairāk ir izmantojušas atbalstu un zinātību, ko Eiropols piedāvā cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.
Šā priekšlikuma pamatā ir arī gūtā pieredze un panāktais progress kopš SIS regulu spēkā stāšanās 2018. gadā, eu-LISA veiktās darbības, īstenojot 2018. gada SIS regulas, un 2018. gada eu-LISA regulas piemērošanas sākšana, bet vienlaikus tiek atzīts, ka aģentūras uzdevumu operatīvā nozīme jau ir būtiski mainījusies. Jaunā apdraudējumu vide ir mainījusi tā atbalsta raksturu, kas dalībvalstīm vajadzīgs un ko tās cita starpā sagaida arī no eu-LISA, lai atbalstītu Eiropolu nolūkā nodrošināt iedzīvotāju drošību tādā veidā, kas nebija paredzams laikā, kad līdztiesīgie likumdevēji vienojās par pašreizējām Eiropola pilnvarām.
Iepriekšējā eu-LISA pilnvaru pārskatīšana un pieaugošais dalībvalstu pieprasījums pēc pakalpojumiem liecina, ka eu-LISA uzdevumiem ir nepieciešami adekvāti finanšu resursi un cilvēkresursi.
1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Priekšlikums ir atbilde uz mainīgo drošības situāciju, jo tas palīdzēs eu-LISA nodrošināt Eiropolam nepieciešamās spējas un rīkus, lai rezultatīvi atbalstītu dalībvalstis cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu. Paziņojumā “Eiropas lielā stunda – jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” uzsvērta nepieciešamība veidot noturīgāku Savienību, jo Covid-19 krīze “ir izgaismojusi arī vairākas vājās vietas un krietni palielinājusi noteiktu veidu noziedzību, tādu kā kibernoziedzību. Līdz ar to ir jāpastiprina ES drošības savienība”.
Priekšlikums pilnībā atbilst Komisijas 2020. gada darba programmai, kurā paziņots par likumdošanas iniciatīvu “stiprinā[t] Eiropola pilnvaras, lai veicinātu policijas operatīvo sadarbību”. Eu-LISA veicinās šā mērķa sasniegšanu, paplašinot SIS darbības jomu, lai Eiropols varētu izveidot jaunu atsevišķu brīdinājumu kategoriju.
Šī Eiropola pilnvaru stiprināšana ir viena no galvenajām darbībām, kas noteiktas 2020. gada jūlija ES Drošības savienības stratēģijā. Efektīvāks Eiropols nodrošinās, ka aģentūra var pilnībā pildīt savus uzdevumus un palīdzēt īstenot drošības savienības stratēģiskās prioritātes.
Saskaņā ar politisko pamatnostādņu aicinājumu, ka “jādara viss iespējamais, kad runa ir par iedzīvotāju aizsardzību,” – šis priekšlikums pievēršas tām jomām, kurās ieinteresētās personas lūdz lielāku atbalstu Eiropolam, lai palīdzētu dalībvalstīm nodrošināt iedzīvotāju drošību.
1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums
Priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam ir atzīta vajadzība stiprināt eu-LISA, lai palielinātu atbalstu dalībvalstīm efektīvai robežu pārvaldībai 2021. gadā.
Kopš 2016. gada un pēdējās eu-LISA pilnvaru pārskatīšanas bija novērojama tendence strauji palielināties aģentūras datu plūsmām un pieprasījumam pēc tās pakalpojumiem, kā rezultātā budžeta un darbinieku skaita palielinājuma pieprasījumi pārsniedz sākotnēji plānoto līmeni.
Tā kā priekšlikums eu-LISA regulā ieviesīs svarīgus jaunus uzdevumus un arī precizēs, kodificēs un sīki aprakstīs citus uzdevumus, tādējādi paplašinot eu-LISA spējas Līgumu kontekstā, to izpildi nevar nodrošināt ar nemainīgiem resursiem. Priekšlikums ir jāatbalsta ar atbilstošiem lielākiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas paredzēti DFS 2021.–2027. gadam 4. izdevumu kategorijā “Migrācija un robežu pārvaldība”.
1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–◻
Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–◻
Finansiālā ietekme no GGGG. līdz GGGG. gadam
☒ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2021. līdz 2022. gadam,
–pēc kura turpinās normāla darbība.
1.7.Paredzētais pārvaldības veids
◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:
–◻
ko veic izpildaģentūras
◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
☒ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:
–◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);
–◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
–☒ 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;
–◻ publisko tiesību subjektiem;
–◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;
–◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
–◻ personām, kurām, ievērojot LES V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.
–Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Bāzes līnija ES iemaksām eu-LISA budžetā ir noteikta, pamatojoties uz DFS faktu lapu Nr. 68 un III darba dokumentu, kas pievienots 2021. gada budžeta projektam. Šajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā sniegtā informācija neskar DFS 2021.–2027. gadam un 2021. gada budžeta pieņemšanu.
Tā kā nav balsots par DFS 2021.–2027. gadam un 2021. gada budžetu, iniciatīvas aplēstā finansiālā ietekme ietver tikai resursus, kas nepieciešami papildus eu-LISA bāzes līnijas ES iemaksām (papildu izmaksas salīdzinājumā ar pamatscenāriju).
2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi
Priekšlikuma pārraudzībā un ziņošanā tiks ievēroti principi, kas izklāstīti eu-LISA regulā, Finanšu regulā un saskaņā ar Vienoto pieeju par decentralizētām aģentūrām.
Proti, eu-LISA katru gadu jānosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei vienotais programmdokuments, kurā ietvertas daudzgadu un gada darba programmas un resursu plānošana. Dokumentā ir izklāstīti mērķi, gaidāmie rezultāti un izpildes rādītāji, lai pārraudzītu mērķu sasniegšanu un rezultātus. Eu-LISA ir jāiesniedz valdei arī konsolidētais gada darbības pārskats. Šajā pārskatā jo īpaši jāiekļauj informācija par vienotajā programmdokumentā noteikto mērķu un rezultātu sasniegšanu. Pārskats jānosūta arī Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei.
Turklāt, kā noteikts eu-LISA regulas 39. pantā, līdz 2023. gada 12. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija, apspriežoties ar valdi, saskaņā ar savām pamatnostādnēm izvērtē aģentūras darbības rezultātus attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, atrašanās vietām un uzdevumiem. Minētajā izvērtējumā arī ietver pārbaudi par to, kā īstenota šī regula un kā un cik lielā mērā aģentūra faktiski piedalās lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībā un koordinētas, izmaksu ziņā efektīvas un saskanīgas IT vides izveidē Savienības līmenī brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Minētajā izvērtējumā jo īpaši novērtē iespējamo vajadzību mainīt aģentūras pilnvaras un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi. Valde var Komisijai iesniegt ieteikumus par grozījumiem šajā regulā.
Ja Komisija uzskata, ka aģentūras turpmāka pastāvēšana vairs nav pamatota, ņemot vērā tai izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tā var ierosināt šo regulu attiecīgi grozīt vai atcelt.
Par 1. punktā minētās izvērtēšanas rezultātiem Komisija ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un valdei. Izvērtējuma konstatējumus publisko.
Turklāt attiecībā uz SIS darbību, balstoties uz Regulu (ES) 2018/1862, Komisija, dalībvalstis un eu-LISA regulāri pārskatīs un pārraudzīs SIS izmantošanu, lai nodrošinātu, ka tā turpina darboties efektīvi un iedarbīgi.
Regulas (ES) 2018/1862 51. pantā paredzēts, ka Komisija ne retāk kā reizi piecos gados izvērtē to, kā Eiropols izmanto SIS. Šis izvērtējums aptvers Eiropola procedūras datu ievadīšanai SIS. Eiropolam būs jānodrošina pienācīgi turpmākie pasākumi saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no izvērtējuma. Ziņojumu par izvērtējuma rezultātiem un turpmākiem pasākumiem nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei.
Turklāt Regulas (ES) 2018/1862 74. panta 9. punktā ir iekļauti noteikumi par oficiālu, regulāru pārskatīšanas un izvērtēšanas procesu, kas būs piemērojams arī jaunajai brīdinājumu kategorijai, kura ieviesta ar šo grozījumu.
2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.Ierosinātā pārvaldības veida, finansējuma apgūšanas mehānisma, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums
Ņemot vērā to, ka priekšlikums ietekmē ikgadējās ES iemaksas eu-LISA, ES budžets tiks īstenots, izmantojot netiešu pārvaldību.
Ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, eu-LISA budžetu izpilda saskaņā ar efektīvu un lietderīgu iekšējo kontroli. Tādēļ eu-LISA ir pienākums īstenot piemērotu kontroles stratēģiju, ko koordinē attiecīgie kontroles ķēdē iesaistītie dalībnieki.
Attiecībā uz ex post kontrolēm eu-LISA kā decentralizēta aģentūra jo īpaši ir pakļauta:
- iekšējai revīzijai, ko veic Komisijas Iekšējās revīzijas dienests;
- Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumiem, kas sniedz deklarāciju par gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību;
- gada budžeta izpildes apstiprināšanai, ko veic Eiropas Parlaments;
- iespējamām izmeklēšanām, ko veic OLAF, īpaši nolūkā nodrošināt aģentūrām piešķirto līdzekļu pienācīgu izmantošanu.
Iekšlietu ĢD kā eu-LISA partneris īstenos savu kontroles stratēģiju attiecībā uz decentralizētām aģentūrām, lai nodrošinātu uzticamu ziņošanu savā gada darbības pārskatā (AAR). Lai gan decentralizētās aģentūras ir pilnībā atbildīgas par sava budžeta izpildi, Iekšlietu ĢD ir atbildīgs par budžeta lēmējinstitūcijas noteikto ikgadējo iemaksu regulāru veikšanu.
Visbeidzot, Eiropas Ombuds nodrošina eu-LISA papildu kontroles un pārskatatbildības līmeni.
2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu
Apzinātie riski ir šādi:
- iespējamās grūtības, ar ko eu-LISA saskaras, pārvaldot šajā priekšlikumā izklāstītās izmaiņas līdztekus citiem noritošiem procesiem (piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēma, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma un SIS, VIS un Eurodac uzlabojumi);
- savstarpējā atkarība attiecībā uz sagatavošanās darbiem, kas eu-LISA jāveic saistībā ar centrālo SIS, un sagatavošanās darbiem, kas Eiropolam jāveic saistībā ar datu pārsūtīšanai uz SIS vajadzīgās tehniskās saskarnes izveidi;
- eu-LISA pamatdarbības sadrumstalotība lielāka uzdevumu un pieprasījumu skaita dēļ;
- pietiekamu finanšu resursu un cilvēkresursu trūkums, lai apmierinātu operatīvās vajadzības;
- IKT resursu trūkums, kā rezultātā kavējas nepieciešamā pamatsistēmas pilnveidošana un atjaunināšana;
- riski saistībā ar eu-LISA veikto personas datu apstrādi un nepieciešamību regulāri izvērtēt un pielāgot procedurālās un tehniskās garantijas, lai nodrošinātu personas datu un pamattiesību aizsardzību.
Eu-LISA īsteno īpašu iekšējās kontroles sistēmu, kuras pamatā ir Eiropas Komisijas iekšējās kontroles sistēma. Vienotajā programmdokumentā jāsniedz informācija par iekšējās kontroles sistēmām, savukārt konsolidētajā gada darbības pārskatā (CAAR) jāiekļauj informācija par iekšējās kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, t. sk. attiecībā uz riska novērtējumu. 2019. gada CAAR ziņots, ka aģentūras vadībai ir pietiekama pārliecība par to, ka ir ieviestas pienācīgas iekšējās kontroles un ka tās darbojas, kā paredzēts. Visa gada laikā galvenie riski tika pienācīgi identificēti un pārvaldīti. Šo pārliecību apstiprina arī veikto iekšējo un ārējo revīziju rezultāti.
Vēl vienu iekšējās uzraudzības līmeni, pamatojoties uz gada revīzijas plānu, it īpaši ņemot vērā eu-LISA risku novērtējumu, nodrošina arī eu-LISA iekšējās revīzijas struktūra. Iekšējās revīzijas struktūra palīdz eu-LISA sasniegt tās mērķus, ieviešot sistemātisku un disciplinētu pieeju riska pārvaldības, kontroles un vadības procesu efektivitātes novērtēšanai un sniedzot ieteikumus to uzlabošanai.
Turklāt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un eu-LISA datu aizsardzības speciālists (neatkarīga funkcija, kas tieši piesaistīta valdes sekretariātam) uzrauga eu-LISA veikto personas datu apstrādi.
Visbeidzot, Iekšlietu ĢD kā eu-LISA partnerģenerāldirektorāts veic ikgadēju riska pārvaldības procesu, lai apzinātu un novērtētu iespējamos augstos riskus, kas saistīti ar aģentūru, t. sk. eu-LISA, darbībām. Par riskiem, kas tiek uzskatīti par bīstamiem, katru gadu tiek ziņots Iekšlietu ĢD pārvaldības plānā, pievienojot rīcības plānu, kurā norādīta riska mazināšanas darbība.
2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)
Komisija ziņo par “kontroles izmaksu attiecību pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību”. Iekšlietu ĢD 2019. gada darbības pārskatā ir ziņots par 0,28 % attiecību saistībā ar netiešās pārvaldības struktūrām un decentralizētajām aģentūrām, t. sk. eu-LISA.
Eiropas Revīzijas palāta apstiprināja eu-LISA 2018. gada pārskatu likumību un pareizību, kas nozīmē, ka kļūdu īpatsvars ir mazāks par 2 %. Nekas neliecina par to, ka turpmākajos gados kļūdu īpatsvars palielināsies.
Turklāt eu-LISA finanšu regulas 80. pantā ir paredzēta iespēja aģentūrai izmantot iekšējās revīzijas spējas kopīgi ar citām Savienības struktūrām, kas darbojas tajā pašā politikas jomā, ja vienas Savienības struktūras iekšējās revīzijas spējas nav izmaksu ziņā efektīvas.
2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
Pasākumi, kas saistīti ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību apkarošanu, cita starpā ir izklāstīti eu-LISA regulas 50. pantā un eu-LISA finanšu regulas X sadaļā.
Eu-LISA jo īpaši piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos un nekavējoties informē Komisiju par gadījumiem, kad ir aizdomas par krāpšanu un citiem finanšu pārkāpumiem, saskaņā ar tās iekšējo krāpšanas apkarošanas stratēģiju.
Turklāt Iekšlietu ĢD kā partnerģenerāldirektorāts, pamatojoties uz OLAF sniegto metodiku, ir izstrādājis un īstenojis savu krāpšanas apkarošanas stratēģiju. Decentralizētās aģentūras, t. sk. Eiropols, ietilpst stratēģijas darbības jomā. Iekšlietu ĢD 2019. gada darbības pārskatā secināts, ka krāpšanas novēršanas un atklāšanas procesi darbojās apmierinoši un tādējādi veicināja pārliecību par iekšējās kontroles mērķu sasniegšanu.
3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.Attiecīgā(-s) daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-s) un budžeta izdevumu pozīcijas
·Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
|
Budžeta pozīcija
|
Izdevumu veids
|
Iemaksas
|
|
Numurs
|
Dif./nedif.
|
no EBTA valstīm
|
no kandidātvalstīm
|
no trešām valstīm
|
Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
|
4
|
11 10 02 – Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)
|
Dif.
|
NĒ
|
NĒ
|
JĀ
|
NĒ
|
·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
|
Budžeta pozīcija
|
Izdevumu veids
|
Iemaksas
|
|
Numurs
[Kategorija………………………………………]
|
Dif./nedif.
|
no EBTA valstīm
|
no kandidātvalstīm
|
no trešām valstīm
|
Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
|
|
[XX.YY.YY.YY]
|
|
JĀ/NĒ
|
JĀ/NĒ
|
JĀ/NĒ
|
JĀ/NĒ
|
3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
Daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorija
|
4
|
Migrācija un robežu pārvaldība
|
eu-LISA: Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā
|
|
|
2021.
gads
|
2022.
gads
|
2023.
gads
|
2024.
gads
|
2025.
gads
|
2026.
gads
|
2027.
gads
|
KOPĀ
|
1. sadaļa:
|
Saistības
|
(1)
|
0,160
|
0,160
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,320
|
|
Maksājumi
|
(2)
|
0,160
|
0,160
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,320
|
2. sadaļa:
|
Saistības
|
(1a)
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Maksājumi
|
(2a)
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
3. sadaļa:
|
Saistības
|
(3a)
|
0
|
1,500
|
|
|
|
|
|
1,500
|
|
Maksājumi
|
(3b)
|
0
|
1,500
|
|
|
|
|
|
1,500
|
KOPĀ apropriācijas
eu-LISA
|
Saistības
|
=1+1a +3a
|
0,160
|
1,660
|
|
|
|
|
|
1,820
|
|
Maksājumi
|
=2+2a
+ 3b
|
0,160
|
1,660
|
|
|
|
|
|
1,820
|
Daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorija
|
5
|
Administratīvie izdevumi
|
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
|
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
KOPĀ
|
ĢD <…….>
|
• Cilvēkresursi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
• Citi administratīvie izdevumi
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ ĢD <…….>
|
Apropriācijas
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ apropriācijas
daudzgadu finanšu shēmas 5.
IZDEVUMU KATEGORIJĀ
|
(Saistību summa = maksājumu summa)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
|
|
2021.
gads
|
2022.
gads
|
2023.
gads
|
2024.
gads
|
2025.
gads
|
2026.
gads
|
2027.
gads
|
KOPĀ
|
KOPĀ apropriācijas
daudzgadu finanšu shēmas 1.–5.
IZDEVUMU KATEGORIJĀ
|
Saistības
|
0,160
|
1,660
|
|
|
|
|
|
1,820
|
|
Maksājumi
|
0,160
|
1,660
|
|
|
|
|
|
1,820
|
3.2.2.Aplēstā ietekme uz eu-LISA apropriācijām
–◻
Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas
–⌧
Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
Norādīt mērķus un iznākumus
⇩
|
|
|
2021.
gads
|
2022.
gads
|
2023.
gads
|
2024.
gads
|
2025.
gads
|
2026.
gads
|
2027.
gads
|
KOPĀ
|
|
IZNĀKUMI
|
|
Veids
|
Vidējās izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Daudzums
|
Izmaksas
|
Kopējais daudzums
|
Kopējās izmaksas
|
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1Centrālās sistēmas izstrāde
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Iznākums
|
|
|
|
|
1
|
1,500
|
1
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1
|
1,500
|
– Iznākums
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Iznākums
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1
|
|
|
1
|
1,500
|
1
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1
|
1,500
|
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 Centrālās sistēmas uzturēšana
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- Iznākums
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĒJĀS IZMAKSAS
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.3.Aplēstā ietekme uz eu-LISA cilvēkresursiem
3.2.3.1.Kopsavilkums
–◻
Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas
–⌧
Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
2021.
gads
|
2022.
gads
|
2023.
gads
|
2024.
gads
|
2025.
gads
|
2026.
gads
|
2027.
gads
|
KOPĀ
|
Pagaidu darbinieki (AD pakāpe)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pagaidu darbinieki (AST pakāpe)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Līgumdarbinieki
|
0,160
|
0,160
|
|
|
|
|
|
0,320
|
Norīkotie valsts eksperti
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Personāla vajadzības (FTE):
|
2021.
gads
|
2022.
gads
|
2023.
gads
|
2024.
gads
|
2025.
gads
|
2026.
gads
|
2027.
gads
|
KOPĀ
|
Pagaidu darbinieki (AD pakāpe)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pagaidu darbinieki (AST pakāpe)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Līgumdarbinieki
|
2
|
2
|
|
|
|
|
|
|
Norīkotie valsts eksperti
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Plānots, ka 2021. gadā tiks pieņemti darbā darbinieki, kas sāks laikus pilnveidot centrālo SIS, lai nodrošinātu jaunizveidotās brīdinājumu kategorijas ieviešanu līdz 2022. gadam.
3.2.3.2.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības atbildīgajam ĢD
–◻
Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi.
–◻
Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:
Aplēse izsakāma veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2 gads
|
N+3 gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
·Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 01 02 (Delegācijas)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
• Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 04 yy
|
– galvenajā mītnē
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– delegācijās
|
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 05 02 (AC, END, INT — netiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība)
|
|
|
|
|
|
|
|
Citas budžeta pozīcijas (norādīt)
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ
|
|
|
|
|
|
|
|
XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu apraksts:
Ierēdņi un pagaidu darbinieki
|
|
Ārštata darbinieki
|
|
FTE vienību izmaksu aprēķina apraksts jāiekļauj V pielikuma 3. iedaļā.
3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu
–⌧
Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–◻
Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Piezīmes:
Priekšlikums sader ar DFS 2021.–2027. gadam.
Šajā posmā nav plānota DFS 2021.–2027. gadam pārplānošana; tomēr tas neizslēdz turpmākas pārplānošanas iespēju.
Eu-LISA papildu finanšu resursu ietekmi uz budžetu kompensēs, samazinot plānotos izdevumus 4. izdevumu kategorijā.
–◻
Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.
3.2.5.Trešo personu iemaksas
–Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.
–Priekšlikums/iniciatīva paredz līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
Kopā
|
Norādīt līdzfinansētāju struktūru
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem
–◻
Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.
–◻
Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–◻
pašu resursus
–◻
citus ieņēmumus
– ◻ Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām
miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
Budžeta ieņēmumu pozīcija:
|
Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas
|
Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
|
|
|
N
gads
|
N+1
gads
|
N+2
gads
|
N+3
gads
|
Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
|
…………. pants
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.
Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.