This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013JC0006
Joint Proposal for a COUNCIL DECISION on the Union position within the Association Council set up by the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Kingdom of Morocco, of the other part, with regard to the adoption of a recommendation on the implementation of the EU-Morocco Action Plan implementing the advanced status (2013-2017)
Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Marokas rīcības plāna īstenošanu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.)
Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Marokas rīcības plāna īstenošanu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.)
/* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */
Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Marokas rīcības plāna īstenošanu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.) /* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */
PASKAIDROJUMA RAKSTS Maroku un ES saista Eiropas un
Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgums, kurš ir
spēkā kopš 2000. gada marta un uz kura pamata abas puses
2005. gada jūlijā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) ietvaros apstiprināja ES
un Marokas rīcības plānu, kas
paredzēts 5 gadu periodam. Šādā kontekstā attiecības
starp Eiropas Savienību un Maroku ir attīstījušās un
sasniegušas būtisku briedumu. Kopīgā
dokumenta / īpašā statusa pieņemšana 2008. gada
oktobrī deva turpmāku impulsu šīm attiecībām un
iezīmēja būtisku divpusējo attiecību
padziļināšanos politisko attiecību un drošības jomā,
ekonomikā un tirdzniecībā, kā arī dažādās
nozarēs un attiecībās starp cilvēkiem[1]. Spēkā esošā EKP
rīcības plāna termiņš beidzās 2010. gada
jūlijā, un tāpēc ir vajadzīgs vienoties un
pieņemt jaunu rīcības plānu, kas balstīts uz
kopīgā dokumenta / īpašā statusa
mērķiem un ambīcijām. Tomēr, gaidot jauna
rīcības plāna pieņemšanu, puses vienojās turpināt
īstenot 2005. gada rīcības plānu. ES un Marokas attiecības ir jāvērtē
kopā ar vispārējām politiskās situācijas
pārmaiņām šajā reģionā kopš 2011. gada
sākuma. Kopīgais paziņojums Eiropas
Parlamentam un Padomei „Jauna reakcija uz pārmaiņām
kaimiņvalstīs” definēja jaunu stratēģiju, kas
orientēta uz augstāku diferencēšanas līmeni, ļaujot
katram partnerim attīstīt savas attiecības ar ES, pamatojoties
uz saviem centieniem, vajadzībām un spējām, bet vienlaikus
arī ņemot vērā savstarpējās atbildības
principus un vienoto uzticību cilvēktiesību, demokrātijas
un tiesiskuma universālajām vērtībām, kā arī
uz spēju īstenot kopīgi pieņemtās prioritātes.
Šis jaunais rīcības plāns skaidri nosaka šīs
privileģētās ES un Marokas partnerības prioritāros
mērķus, vienlaikus ņemot vērā abu valstu
attiecību īpašo statusu un vispusīgo būtību. Eiropas
Ārējās darbības dienests (EĀDD), cieši sadarbodamies
ar Eiropas Komisijas dienestiem un ES dalībvalstīm, ir risinājis
izpētes sarunas ar Maroku, kuru rezultātā panākta
vienošanās par rīcības plāna projektu, jo īpaši par
prioritāro darbību sarakstu, kas veicamas šā plāna
ietvaros. Pēdējā ES un Marokas Asociācijas padomes
sanāksmē, kas notika 2012. gada 23. aprīlī, abas
puses atzīmēja, ka ir tuvu tam, lai panāktu vienošanos, kura
galu galā tika panākta 2012. gada novembrī. Par
abpusējo tehnisko konsultācijas pabeigšanu puses paziņoja ar
vēstulēm 2012. gada 28. novembrī (EĀDD) un
2013. gada 10. janvārī (Maroka). Jaunais ES un Marokas
rīcības plāns, kas īsteno īpašo statusu
(2013.–2017. g.), būs galvenais atsauces instruments, kurš
turpmākajos gados noteiks mūsu divpusējās attiecības
ar Maroku; tas nodrošina ceļvedi, lai panāktu padziļinātāku
asociāciju starp Maroku un ES. EKP joprojām būs veicinoša loma, un tā
būs kā vienots stratēģiskais satvars, kas jo īpaši
balstās uz partnerību un kopīgu atbildību, kā arī
uz rezultātiem balstītu diferencēšanu un vajadzībām
pielāgotu palīdzību. Eiropas Komisija un ES Augstā pārstāve ārlietās un drošības
politikas jautājumos (turpmāk —
„Augstā pārstāve”) pielikumā
pievieno kopīgu priekšlikumu Padomes lēmumam par Savienības
nostāju ES un Marokas Asociācijas padomē attiecībā uz
ieteikuma pieņemšanu par rīcības plāna īstenošanu. Tādēļ Eiropas Komisija un
Augstā pārstāve lūdz Padomi pieņemt pievienoto kopīgo
priekšlikumu Padomes lēmumam. 2013/0107 (NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju
Asociācijas padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras
reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas
Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas
Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par
ES un Marokas rīcības plāna īstenošanu, ar kuru tiek
īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Padomes un Komisijas
2000. gada 24. janvāra Lēmumu 2000/204/EK, EOTK par
noslēgto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par
asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un tās
dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses,
un jo īpaši tā 2. panta 1. punktu, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu, ņemot vērā Komisijas un
Savienības Augstās pārstāves ārlietās un
drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas un Vidusjūras
reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas
Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas
Karalisti, no otras puses, tika parakstīts 1996. gada
26. februārī un stājās spēkā 2000. gada
1. martā. (2) Puses plāno apstiprināt
jauno ES un Marokas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP)
rīcības plānu, ar ko tiek īstenots īpašais statuss
(2013.–2017. g.), kas atspoguļo īpašās
partnerattiecības starp abām pusēm un kas atbalstīs Eiropas
un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma īstenošanu,
izstrādājot un saskaņojot konkrētus pasākumus tā
mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU
LĒMUMU. 1. pants Savienības nostāja Asociācijas
padomē, kas izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu
nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to
dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses,
attiecībā uz ES un Marokas EKP rīcības plāna
īstenošanu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.),
pamatojas uz šim lēmumam pievienoto Asociācijas padomes ieteikuma
projektu. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā
tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes
vārdā — priekšsēdētājs Projekts IETEIKUMS par
ES un Marokas EKP rīcības plāna īstenošanu, ar ko tiek
īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.) ES un Marokas Asociācijas padome, ņemot vērā Eiropas un
Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi
starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un
Marokas Karalisti, no otras puses, un jo īpaši tā 80. pantu, tā kā: (1)
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu
nolīguma 80. pants pilnvaro Asociācijas padomi sniegt
piemērotus ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. (2)
Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras
reģiona valstu nolīguma 90. pantu nolīguma puses veic visus
vajadzīgos vispārējos vai īpašos pasākumus, lai
izpildītu saistības, kas izriet no nolīguma, un tās
nodrošina, lai šajā nolīgumā izvirzītie mērķi
tiek sasniegti. (3)
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu
nolīguma puses ir vienojušās par tekstu ES un Marokas Eiropas
kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānam, ar ko
tiek īstenots īpašais statuss (2013.–2017. g.). (4)
EKP ES un Marokas rīcības plāns atbalstīs
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma īstenošanu,
pusēm savstarpēji izstrādājot un saskaņojot
konkrētus pasākumus, kas sniedz praktiskus ieteikumus šai
īstenošanai. (5)
Rīcības plānam ir divi
mērķi — noteikt konkrētus pasākumus Eiropas un
Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā noteikto pušu
saistību izpildei un nodrošināt plašāku regulējumu ES un
Marokas attiecību tālākai nostiprināšanai, lai panāktu
augstāku ekonomikas integrācijas pakāpi un politiskās
sadarbības padziļināšanu atbilstoši Eiropas un Vidusjūras
reģiona valstu nolīguma vispārīgajiem mērķiem, (6)
IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. Vienīgais pants Asociācijas padome iesaka nolīguma
pusēm īstenot pielikumā pievienoto ES un Marokas EKP rīcības
plānu, ar kuru tiek īstenots īpašais statuss
(2013.–2017. g.), ciktāl šāda īstenošana ir vērsta uz to
mērķu sasniegšanu, kas izvirzīti nolīgumā, ar ko
izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un tās
dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses. […] Asociācijas padomes
vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS
EIROPAS
KAIMIŅATTIECĪBU POLITIKA PROJEKTS RĪCĪBAS PLĀNAM,
LAI ĪSTENOTU MAROKAS ĪPAŠO STATUSU (2013.–2017. g.) I. IEVADS Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP)
nosaka vērienīgus mērķus, kas balstās uz
savstarpēju atbildību un cieņu pret kopīgām un
abpusēji atzītām vērtībām, tādām
kā demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un
cilvēktiesību ievērošana. Tā balstās arī uz
tirgus ekonomikas un brīvās tirdzniecības principiem,
ilgtspējīgu attīstību, kā arī nabadzības
mazināšanu un politisko, ekonomisko, sociālo un institucionālo
reformu īstenošanu. Miera un stabilitātes zonas izveidošana, tostarp
krīžu pārvarēšana, konfliktu novēršana un atrisināšana
reģionā, arī ir daļa no EKP. Maroka piekrīt šīm
kopīgajām vērtībām un principiem, kas virza tās
politikas jomu izstrādi gan valsts, gan starptautiskā
mērogā. ES un Marokas partnerība, kas
sākās ar 1969. gada Tirdzniecības nolīguma
parakstīšanu, savu pagrieziena punktu sasniedza līdz ar
Asociācijas nolīguma parakstīšanu 1996. gadā un ar EKP
pieņemšanu. Šie pēdējie notikumi ir ļāvuši
stiprināt politiskās, ekonomiskās un tirdzniecības saiknes,
kā arī veicinājuši cilvēku un kultūras apmaiņas
pastāvīgu attīstību. Uz Asociācijas nolīguma
pamata attiecības starp Maroku un ES ir pakāpeniski un stabili
attīstījušās ES un Marokas īstenas partnerības
virzienā, padarot Maroku par priviliģētu ES partneri. Kopīgā dokumenta pieņemšana par
divpusējo attiecību stiprināšanu / īpašo statusu
2008. gada oktobrī iezīmēja jauna posma sākumu
divpusējās attiecībās. Šis dokuments pastiprina prioritāro
partnerību starp ES un Maroku, precizējot jaunus mērķus,
lai padziļinātu politiskās, ekonomiskās un
humānās attiecības. ES un Marokas samitā, kas notika
Grenādā 2010. gada martā, šie mērķi tika
apstiprināti, uzsverot ES un Marokas partnerības īpašo raksturu.
Šodien, ņemot vērā ļoti īpašo attiecību
līmeni, abas puses strādā, lai vēl vairāk
stiprinātu šo izcilo un abpusēji izdevīgo partnerību, lai
kopā solidaritātes gaisotnē stātos pretī kopīgiem
politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem izaicinājumiem. Progress virzībā uz labu
pārvaldību un politiskās un sociāli ekonomiskās
reformas ir kopēji principi īpašā statusa īstenošanai.
Šī partnerība liek uzņemties stingrāku apņemšanos
īstenot svarīgās reformas, kuras uzsākusi Maroka, un
tās padziļināt kā politiskajā līmenī,
pirmkārt, jau demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma
jomā, tā arī ekonomiskajā un sociālajā jomā,
lai sasniegtu konkrētu progresu humānās attīstības jomā.
ES atbalsta intensitāte tiks pielāgota mērķiem un Marokas
realizēto reformu gaitai, kā arī valsts vajadzībām un
spējām. ES un Maroka turpinās strādāt šajā
virzienā, kas saskan ar jauno Marokas Konstitūciju, kura
pieņemta 2011. gada 1. jūlijā, un ar jauno ES
stratēģiju, kas izstrādāta partnerības kontekstā
demokrātijas un kopējās labklājības veicināšanai
ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm. ES atzīst, ka Marokai
tuvināšanās ar ES ir būtiska izvēle šīs valsts
ārpolitikā. Tās mērķis ir panākt optimālu
tuvību ar ES, lai nodrošinātu un atbalstītu savu virzību uz
politikas modernizāciju, ekonomikas atvērtību un sociālo
kohēziju. Turklāt Maroka redz šo aicinājumu kā
vislabāko veidu, kā veicināt saskaņu un koordināciju
ar ES stratēģiskajos kopīgo interešu jautājumos. Abas puses
uzskata, ka ieguvumus no šāda procesa vēl vairāk palielinās
Magribas reģionālā integrācija, un
apstiprina savu vēlēšanos strādāt kopā, lai dotu šai
virzībai jaunu impulsu. Turklāt
saskaņā ar Līguma par ES 8. pantu un Marokas centieniem
panākt jaunu abpusējo attiecību nolīgumu puses piekrīt
turpināt pārdomas par šāda nolīguma iespējamo
būtību un formu. ES un Marokas EKP rīcības plāns
ļāva mērķtiecīgāk izmantot instrumentus, ko
nodrošina Asociācijas nolīgums, un sniedza atbalstu Marokas
mērķim vēl vairāk pietuvināt Marokas ekonomiskās
un sociālās struktūras līdzīgām
struktūrām ES. Jaunais rīcības plāns, lai
īstenotu īpašo statusu, ir svarīgs posms
nepārtrauktajā Marokas un ES attiecību stiprināšanas
procesā, kur tiks izmantotas visas sviras, mehānismi un instrumenti. Šis
instruments veicinās tādu politikas pasākumu izstrādi un
īstenošanu, kas vērsti uz tiesiskuma, demokrātijas un
cilvēktiesību stiprināšanu, ekonomisko izaugsmi,
nodarbinātību un sociālo kohēziju, nabadzības
mazināšanu un vides aizsardzību, tādējādi
ilgtermiņā dodot ieguldījumu ilgtspējīgas
attīstības mērķu sasniegšanā. Šī jaunā
instrumenta īstenošanā tiks ņemts vērā nepieciešamais
līdzsvars starp Marokas ekonomikas atvēršanas un modernizācijas
procesu un ilgtspējīgas sociāli ekonomiskās attīstības
prasībām. Līdztekus
abas puses turpinās ekonomiskās integrācijas īstenošanu,
uzsākot sarunas par padziļinātu un
visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (ALECA), kas paplašinās
jau pabeigtās vai patlaban vēl notiekošās sarunas par
konkrētām nozarēm, jo īpaši tās, kuras attiecas uz
pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmumu liberalizāciju, un
pētīs iespēju abpusēji izdevīgā veidā
uzlabot preferenciālās koncesijas, kas ir pieņemtas saskaņā ar
brīvās tirdzniecības nolīgumu attiecībā uz
lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem
lauksaimniecības produktiem un zivsaimniecības produktiem, ņemot
vērā abu pušu īpašos apstākļus. Šis
jaunais instruments apvieno veco rīcības plānu un kopīgo
dokumentu par īpašo statusu. Tas ietver jau apstiprinātas reformas un
pasākumus, kas paredzēti rīcības plānā un
vēl nav īstenoti, un jaunus elementus, kuri minēti
kopīgajā dokumentā. Turklāt šis jaunais instruments
atspoguļo diferenciācijas un piederības principus, kas atbilst
Marokas reformu programmai. Tas piešķir īpašā statusa ceļvedim
darbības raksturu. Turklāt jaunais dokuments liek Marokas
valdībai ieviest tiesību aktu tuvināšanas stratēģiju,
kas balstītos uz esošo atšķirību izvērtējumu, nosakot
konverģences prioritātes un to īstenošanas grafiku. Šādai
stratēģijai atbalstu sniegs ES atbalsta programmas. Šis instruments cita starpā paredz
tiesību aktu pakāpenisku un secīgu tuvināšanu Kopienas acquis,
lai Marokas ekonomiku pakāpeniski integrētu ES iekšējā
tirgū un lai veicinātu tirdzniecību, ieguldījumus un
izaugsmi. Tāpēc abas puses apņemas uzsākt sistemātisku
atšķirību analīzi starp Marokas un Eiropas tiesību aktiem,
pamatojoties uz rīcības plānā minētajām
atsaucēm. Prioritāšu un vajadzīgo līdzekļu
izvērtēšana, lai nodrošinātu konverģenci, tiks veikta
katrai no rīcības plānā minētajām nozarēm.
Tiesību aktu tuvināšana varētu notikt, i) pakāpeniski,
īstermiņā vai ilgtermiņā pārņemot visu acquis
noteiktās nozarēs, ii) transponējot daļu acquis vai
iii) pārņemot galvenos acquis principus vai labo praksi
kādā noteiktā jomā. Rīcības plāna pirmo divu
gadu perioda beigās Marokas valdība pieņems valsts programmu
tiesību aktu konverģencei ar ES, lai noteiktu tās
prioritātes, procesa aptvērumu un tempu, kā prasīts Marokas
karaļa 2010. gada runā. Jaunais plāns nodrošinās plānošanu,
īstenošanu un ES atbalsta uzraudzību, ņemot vērā
izteiktās vajadzības un starpposmā iegūtos rezultātus.
Šādā kontekstā Maroka un ES piešķirs resursus, lai
īstenotu pieņemtās prioritātes. Kas attiecas uz ES,
tās atbalsts tiks galvenokārt sniegts caur valsts indikatīvajām
programmām, kas saskaņotas ar Maroku un kas definē
palīdzības prioritātes un indikatīvos finanšu piešķīrumus.
Šāds atbalsts tiks sniegts, stingri ievērojot noteikumus un
procedūras, kas regulē ES ārējās palīdzības
īstenošanu. Lai īstenotu ES
atbalstu Marokai, varēs tikt izmantoti dažādi instrumenti, arī
tos, kas radīsies pārdomu rezultātā par jauno
stratēģiju attiecībā uz kaimiņvalstīm. Šie
instrumenti ietver apmaiņu ar padomiem un tehniskām
zināšanām, labu praksi un zinātību, atbalstu
kapacitātes veidošanai un iestāžu stiprināšanai, atbalstu nozaru
reformām, atbalstu integrācijas un sociālās un
ekonomiskās kohēzijas veicināšanai un atšķirību
mazināšanai starp reģioniem, kā arī atbalstu pilsoniskajai
sabiedrībai. Eiropas finanšu iestāžu aizdevumiem
arī būs svarīga loma šī jaunā rīcības
plāna īstenošanā. Tādējādi Kaimiņattiecību
ieguldījumu atbalsta instrumentam un Eiropas un Vidusjūras
reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumentam (FEMIP),
ko finansē ES, ir jākļūst par būtisku sviru,
piešķirot aizdevumus infrastruktūras celtniecībai, kā
arī attīstībai un partnerību veidošanai ar privāto
sektoru. Tas ļaus cita starpā pilnībā izmantot Eiropas
Investīciju bankas (EIB) finansējumu, kas garantēts FEMIP
ietvaros. Puses ir arī vienojušās kopā
pētīt tādu jaunu instrumentu optimālu izmantošanu, kuri
paredzēti, lai īstenotu finanšu sadarbību, piemērām,
tādu, kas ieviesti saskaņā ar jauno EKP stratēģiju, no
vienas puses, un to, kā gūt piekļuvi attiecīgiem finanšu
līdzekļiem, kuri atbalstītu Maroku tās reformu
īstenošanas un tuvināšanās ar ES gaitā; mērķis ir
uzlabot efektivitāti un panākt labāku attiecīgo
integrācijas līmeni, ko Maroka un ES varētu sasniegt. Rīcības plāna īstenošana
aptver piecu gadu periodu (2013.–2017. g). Īpaša uzmanība tiks
vērsta uz prioritārajām darbībām, kas minētas
tabulā, kura ir šā plāna neatņemama sastāvdaļa
(sk. III pielikumu). Īstenošanas laikā abas puses var plānu
aktualizēt, ņemot vērā Marokas valdības un/vai ES
jaunās prioritātes, nepieņemot jaunu rīcības
plānu. Reformu īstenošana daudzās
svarīgās nozarēs prasa precīzu mērķu noteikšanu
un attiecīgu līdzekļu piešķiršanu. Asociācijas
komiteja un apakškomitejas, kas izveidotas Asociācijas nolīguma
ietvaros, nodrošinās regulāru rīcības plāna izpildes
uzraudzību, it īpaši sasniegtā progresa un sniegtā atbalsta
jomā. Puses var arī izstrādāt progresa ziņojumus.
Pilsoniskajai sabiedrībai ir jādod iespēja aktīvi
piedalīties šajā uzraudzībā. Rīcības plāns ir daļa no
īpašā statusa īstenošanas procesa un ir svarīgs posms
attiecību attīstībā starp abām pusēm
virzībā uz priviliģētu partnerību. Uz šī pamata Īpašā statusa ad
hoc grupa turpinās savu darbu, lai definētu jaunas
perspektīvas šai jaunajai partnerībai un lai noteiktu tās
saturu, instrumentus, kā arī mērķus. II. Rīcības plāns
A. CEĻĀ UZ KOPĪGU VĒRTĪBU TELPU 1. Politiskais un stratēģiskais dialogs
1.1. Sadarbība
ārpolitikas un drošības politikas jomā Pastiprināt dialogu un sadarbību
ārpolitikas un drošības politikas jomā, lai nodrošinātu
regulāras konsultācijas par starptautiskajiem jautājumiem,
katras puses interešu ievērošanu un drošības un stabilitātes
stiprināšanu, jo īpaši Magriba valstu reģionā Attīstīt divpusēju politisko
dialogu, jo īpaši: ·
Organizējot Marokas un ES augstākā
līmeņa sanāksmes uz ad hoc pamata. ·
Organizējot sanāksmes starp Marokas
ārlietu ministru un Eiropas Savienības Augsto pārstāvi
ārlietu un drošības politikas jautājumos / Eiropas Komisijas
priekšsēdētāja vietnieci (AP-PV) uz ad hoc pamata. ·
Organizējot neformālas ad hoc
sanāksmes starp Marokas ārlietu ministru un viņa Eiropas
kolēģiem. ·
Marokas nozaru ministriem uz ad hoc pamata
tiekoties ar saviem Eiropas kolēģiem sanāksmēs, kas notiek
paralēli regulārajām ES Ministru padomes sanāksmēm. ·
Organizējot ad hoc sanāksmes starp
augsta līmeņa Marokas amatpersonām un ES Padomes komiteju un
grupu locekļiem, jo īpaši Politikas un drošības komitejas (COPS),
Mašrikas/Magribas jautājumu darba grupas (MAMA),
Āfrikas grupas (COAFR), Terorisma jautājumu darba grupas (COTER)
un Cilvēktiesību jautājumu darba grupas (COHOM)
locekļiem. ·
Marokas atbalsts katrā gadījumā
atsevišķi ES Padomes deklarācijām un lēmumiem
kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā
(KĀDP), saskaņā ar kārtību, ko noteikusi ES. Lielāka koordinācija daudzpusējos
forumos ·
Organizēt sanāksmes Ņujorkā starp
Marokas ārlietu ministru un AP-PV, lai nodrošinātu abu partneru nostāju
labāku koordinēšanu. ·
Uzņemties kopīgas iniciatīvas ANO
Cilvēktiesību padomē un Ģenerālās asamblejas
Trešajā komitejā, kā arī citās starptautiskajās
organizācijās, pamatojoties uz prioritātēm, kas noteiktas
un saskaņotas starp abām pusēm, un izstrādājot grafiku
konsultācijām Ženēvā un Ņujorkā, kuras notiek
pirms ANO cilvēktiesību organizāciju sanāksmēm. ·
Izveidot neformālus konsultāciju
mehānismus, lai dotu ieguldījumu starptautisko konvenciju
īstenošanas uzlabošanā. ·
Organizēt konsultācijas un koordinācijas
sanāksmes par iniciatīvām, kas attiecas uz cīņu pret draudiem
starptautiskajai, reģionālajai un subreģionālajai
drošībai. ·
Marokas un ES konsultācijas klimata
pārmaiņu apkarošanas jomā. Stiprināt sadarbību konfliktu
novēršanas un krīžu pārvarēšanas jomās ·
Stiprināt sadarbību un dialogu kopējās
drošības un aizsardzības politikas (KDAP)
ietvaros. ·
Paredzēt pamatlīguma noslēgšanu par
informācijas drošību. ·
Noslēgt pamatlīgumu par Marokas
dalību ES krīžu pārvarēšanas operācijās
(civilajās un militārajās). ·
Piedalīties, vajadzības
gadījumā, mācībās konfliktu novēršanas un
krīžu pārvarēšanas jomā, ko organizē Eiropas
Drošības un aizsardzības koledža (EDAK). ·
Meklēt iespējas saskaņot
pēckonflikta pārvarēšanas un atjaunošanas centienus miera
stiprināšanas jomā. ·
Attīstīt partnerattiecības mieram un
drošībai Āfrikā, ņemot vērā abu pušu intereses. ·
Piedalīties ANO vadītās konfliktu
noregulēšanas darbībās. ·
Aktīvi piedalīties reģionālo
ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās
drošības un kodoldrošības (CBRN) izcilības centru
iniciatīvā, kuru mērķis ir stiprināt iestāžu
kapacitāti cīņā pret CBRN riskiem neatkarīgi no
to izcelsmes — noziedzīgas, nejaušas vai dabiskas
(Rietumāfrikas/ Atlantijas okeāna puses centra sekretariāts
ir paredzēts Marokā). Padziļināt sadarbību masu iznīcināšanas
ieroču izplatīšanas apkarošanas un ieroču un divējāda
lietojuma preču eksporta kontroles jomā ·
Dot ieguldījumu Kodolieroču
neizplatīšanas līguma (KNL) 2010. gada pārskata konferences
galīgā dokumenta īstenošanā. ·
Aktīvi iesaistīties sarunu procesā
par Ieroču tirdzniecības nolīgumu (ITN). ·
Organizēt seminārus un mācības
par Globālās iniciatīvas kodolterorisma apkarošanai principu
īstenošanu. ·
Pastiprināt dialogu par masu
iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un to piegādes
ceļiem, kurš ietver specifisku draudu analīzi reģionālai
drošībai, ko izraisa šie ieroči, it sevišķi: –
īstenojot valsts līmenī
spēkā esošās starptautiskās saistības, jo īpaši
ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1540/04 un
Nr. 1977/2011; –
pievienojoties un valsts līmenī
īstenojot starptautiskos instrumentus, kas attiecas uz šo jomu,
pamatojoties uz pastiprinātu sadarbību ar kompetentām
starptautiskām organizācijām, piemēram, Starptautisko
Atomenerģijas aģentūru (SAEA); –
ar padziļinātu sadarbību, lai
apkarotu nelegālo tirdzniecību ar vielām, iekārtām un
tehnoloģijām, kas varētu tikt izmantotas masu
iznīcināšanas ieroču izgatavošanā vai to piegādē; –
veicinot Hāgas rīcības kodeksa pret
ballistisko raķešu izplatīšanu un Līguma par vispārējo
kodolizmēģinājumu aizliegumu vispārināšanu un
īstenošanu. ·
Ieviest ieroču un divējāda lietojuma
preču eksporta efektīvu valsts kontroles sistēmu, kas ļautu
uzraudzīt to ieroču un preču eksportu un tranzītu, kuri
varētu tikt izmantoti masu iznīcināšanas ieroču
ražošanā, jo īpaši: –
pieņemot eksporta kontroles noteikumus, kas
noteiktu ieroču un divējāda lietojuma preču galalietojumu
un efektīvas un piemērotas sankcijas šo noteikumu neievērošanas
gadījumā; –
izveidojot partnerību starp
oficiālajām iestādēm un privātajiem operatoriem, lai
nodrošinātu noteikumu izplatīšanu un ievērošanu ieroču un
divējāda lietojuma preču eksporta jomā. ·
Stiprināt dialogu jomās, kas
saistītas ar kājnieku un vieglo ieroču eksporta kontroli,
kā arī pārkraušanas un tranzīta kontroli, organizējot,
piemēram, reģionālas apmācības un informatīvus
seminārus. ·
Sadarboties konvencionālo ieroču
nelegālās tirdzniecības novēršanas un apkarošanas
jomā, ieskaitot kājnieku un vieglos ieročus un cīņu
pret to tirdzniecību. 1.2. Sadarbība civilās
aizsardzības jomā ·
Īstenot reģionālo sadarbību,
lai novērstu dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, kā
arī sagatavotos tām un reaģētu uz tām. ·
Izstrādāt operatīvās
sadarbības vienošanos starp Marokas iestādēm un attiecīgiem
Eiropas Komisijas dienestiem, lai sadarbotos ar Savienības civilās
aizsardzības mehānisma Monitoringa un informācijas centru (MIC)
tad, kad tiek aktivizēts Savienības civilās aizsardzības
mehānisms. ·
Veicināt sadarbības stiprināšanu un
diversifikāciju civilās aizsardzības jomā, ieskaitot dabas
katastrofu un tehnoloģisku risku novēršanu, gatavošanos tiem un
noregulēšanu, izveidot brīdināšanas sistēmu par dabas
katastrofām, izstrādāt apmācības un
specializācijas pasākumus. 1.3. Reģionālā
sadarbība Atbalsts
reģionālo integrācijas iniciatīvu un projektu
īstenošanai ·
Aktīvi iesaistīties Vidusjūras Savienības
optimālā īstenošanā, lai to attīstītu par
globālu partnerību, kas balstās uz solidaritāti. ·
Iesaistīties subreģionālo
koordinācijas un sadarbības mehānismu stiprināšanā,
5+5 grupas un Arābu Magriba savienības (UMA) un ES
formātā: jo īpaši attīstot mainīgās
ģeometrijas projektus dažādās kopīgo interešu jomās. ·
Veicināt intrareģionālo
integrāciju, jo īpaši ar UMA, piemēram, tādās
jomās kā ekonomika un tirdzniecība. ·
Veicināt efektīvu Agadiras nolīguma
īstenošanu, lai stiprinātu Vidusjūras arābu valstu
ekonomisko integrāciju. ·
Intensificēt divpusējo dialogu par
Āfrikas un ES partnerību. 2. Demokrātija, tiesiskums
un pārvaldība Šajā
sadaļā minēto pasākumu mērķis ir
demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana, kā
arī pārvaldība, ņemot vērā 2011. gada
1. jūlijā pieņemtās Marokas Konstitūcijas
ieviešanu. 2.1. Demokrātija, tiesiskums
un pārvaldība Nostiprināt iestādes, kas nodrošina
demokrātiju un tiesiskumu, un varas dalīšanas un līdzsvara
principus ·
Parlamenta un valdības lomas
stiprināšana. ·
Politisko partiju lomas stiprināšana
demokrātiskās daudzveidības apstākļos un viedokļu
apmaiņas veicināšana starp politiskajām partijām un
parlamentārajām grupām. ·
Parlamentārās opozīcijas
ieguldījuma un būtiskās lomas stiprināšana parlamenta
darbā un tās tiesību garantēšana. ·
Pilsoniskās sabiedrības lomas
nostiprināšana, jo īpaši veicinot dialogu ar pilsoniskās
sabiedrības pārstāvjiem un citām ieinteresētajām
pusēm, izstrādājot likumprojektus; šim nolūkam izveidot konsultatīvās iestādes, lai
atbalstītu to iesaistīšanos valsts politikas jomu
izstrādāšanā, īstenošanā un
izvērtēšanā. ·
Pastiprināt pilsoņu iesaistīšanos
valsts dzīves vadīšanā, jo īpaši īstenojot viņu
tiesības iesniegt lūgumrakstus un tiesību aktu priekšlikumus. ·
Pastiprināt pasākumus, lai veicinātu
reģistrēšanos vēlētāju sarakstos un piedalīšanos
pirmsvēlēšanu diskusijās. ·
Stiprināt pasākumus un
administratīvās iestādes, kas ir atbildīgas par
demokrātijas nodrošināšanu un tiesiskuma nostiprināšanu, jo
īpaši Konstitucionālās tiesas izveidošanu. ·
Turpināt organizēt demokrātiskas
vēlēšanas saskaņā ar starptautiskajām normām. ·
Turpināt īstenot likumu par
vēlēšanu neatkarīgu un neitrālu novērošanu, šai
procesā iesaistot arī attiecīgās pilsoniskās
sabiedrības grupas. ·
Turpināt īstenot likumdošanas
pasākumus, kuru mērķis ir veicināt vienādu
piekļuvi vēlētiem amatiem sievietēm un vīriešiem, un
centienus, lai palielinātu sieviešu piedalīšanos politiskajā
dzīvē. ·
Veicināt tādu pasākumu
īstenošanu, kas ļautu Marokas pilsoņiem, kuri dzīvo
ārzemēs, izmantot savas tiesības vēlēt un tikt
ievēlētiem. ·
Attīstīt un nostiprināt
Nacionālās cilvēktiesību padomes (CNDH) un Ombuda
veiktspēju un neatkarību. Valsts
pārvaldes modernizācija ·
Garantēt vienlīdzīgu piekļuvi
sabiedriskajiem pakalpojumiem, taisnīgu valsts teritorijas
pārklājumu un pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību,
kā arī sniegto pakalpojumu atbilstību kvalitātes
normām, to pārredzamību, pārskatatbildību un
atbildību. Lai to panāktu, pieņemt un īstenot sabiedrisko
pakalpojumu hartu, kur noteikts viss labas pārvaldības normu kopums,
kas regulē valsts iestāžu darbu. ·
Stiprināt uzņemšanas, orientācijas
un sūdzību izskatīšanas struktūras valsts
iestādēs un izstrādāt apmācības programmas
klientu uzņemšanas personālam. ·
Cilvēkresursu vadības modernizācija
sabiedrisko pakalpojumu jomā. ·
Administratīvo procedūru
vienkāršošana. ·
Izglītošana par ES politikas jomām. ·
Dzimumu līdztiesības veicināšana
valsts dienestā, jo īpaši sieviešu piekļuves atbildīgiem
amatiem nodrošināšana. ·
Sadarbība valsts politikas jomu
izvērtēšanā. 2.2. Varas deleģēšana,
decentralizācija un reģionalizācija Administratīvā un budžeta procesa
decentralizācijas un pilnvaru deleģēšanas konsolidācija ·
Īstenot administratīvās
decentralizācijas procesu. ·
Stiprināt vadīšanas un tehnisko
veiktspēju un apmācību, kā arī cilvēkresursu
vadīšanas spēju teritoriālajās pašvaldībās. ·
Īstenot likumu par teritoriālo
pašvaldību un to struktūru finansēšanu. ·
Vienkāršot un uzlabot vietējo
nodokļu iekasēšanu. ·
Stiprināt vietējo pašvaldību
spēju pilnībā novērtēt un mobilizēt savu
nodokļu potenciālu. ·
Veicināt partnerības un sadarbības
iniciatīvas starp Marokas un Eiropas valstu pašvaldībām. ·
Īstenot paplašinātu
reģionalizācijas procesu, pieņemot un īstenojot
konstitutīvu likumu, kas nosaka teritoriālo pašvaldību
darbības satvaru un nosacījumus. ·
Stiprināt to pašvaldību veiktspēju,
kuras realizē un vada reģionalizācijas projektu, jo īpaši
attiecībā uz finansējuma un izlīdzināšanas modeļa
definēšanu, piemērotas administratīvas organizācijas un
partnerības, kā arī līgumslēgšanas spējas
attīstīšanu. ·
Uzlabot sabiedrisko pakalpojumu
profesionalitāti un stiprināt projektu vadības spēju. ·
Veicināt sadarbības iniciatīvas
starp Marokas pašvaldībām un ES Reģionu komiteju. 2.3. Tieslietu jomas reforma Tiesu varas reforma un tās neatkarības
stiprināšana ·
Stiprināt tiesu neatkarību un
efektīvu darbību un izveidot Augstāko tiesu iestāžu padomi. ·
Īstenot nepieciešamās reformas, kas
garantē tiesnešu neatkarību, jo īpaši attiecībā uz
viņu iecelšanu, karjeras virzību, pensionēšanos un
disciplīnu. ·
Pārskatīt tiesneša statusu un tiesas
sekretāra statusu, kā arī tiesisko satvaru, kas regulē
dažādas juridiskās profesijas. ·
Uzlabot vispārējo piekļuvi tiesai un
nodrošināt likumā paredzētajos gadījumos bezmaksas tiesisko
palīdzību tiem, kam nav pietiekami daudz līdzekļu. ·
Garantēt tiesības uz taisnīgu tiesu,
nevainības prezumpcijas ievērošanu un tiesības uz efektīvu
tiesisko aizsardzību. ·
Pabeigt jauno Kriminālkodeksu,
pārskatīt Kriminālprocesa un Civilprocesa kodeksu
saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. ·
Izveidot nacionālo noziedzības
observatoriju. ·
Attīstīt alternatīvus strīdu
izšķiršanas veidus, piemēram, mediāciju, arbitrāžu un
samierināšanu, un piemērot alternatīvus sodus, kas aizstāj
cietumsodus un ietver apsūdzēto uzraudzības sistēmu. ·
Turpināt jurisdikciju decentralizācijas
procesu, pārskatīt tiesu karti un organizāciju. ·
Vienkāršot un uzlabot tiesvedību,
ieskaitot procedūru un tiesvedības ilguma samazināšanu, lai
spriedumi tiktu pasludināti un izpildīti saprātīgos
termiņos. ·
Uzlabot tiesisko palīdzību
ieslodzītajām personām saskaņā ar likumu. ·
Pilnveidot tiesnešu un tiesu iestāžu
darbinieku apmācību šādās jomās:
cilvēktiesības, starptautiskās konvencijas, apsūdzēto
tiesības, uzņēmējdarbības tiesības. ·
Stiprināt ģimenes tiesu struktūras
pirmās instances tiesu sistēmā, lai atbalstītu jaunā
ģimenes kodeksa īstenošanu. ·
Stiprināt tiesnešu, kas strādā ar
nepilngadīgiem, un policijas nepilngadīgo lietu izmeklēšanas
darbinieku veiktspēju. ·
Stiprināt sociālā atbalsta
veiktspēju un infrastruktūru — sociālos darbiniekus un
iestādes, kuru mērķis ir nepilngadīgo personu
uzraudzība vai pāraudzināšana. ·
Nodrošināt starptautisko standartu tiesas
spriešanai nepilngadīgajiem īstenošanu, jo īpaši ievērojot
ANO 1985. gada standartnoteikumus sakarā ar tiesas spriešanu
nepilngadīgajiem (Pekinas noteikumi) un 1990. gada Vadlīnijas
nepilngadīgo noziedzības novēršanai (Riādas
vadlīnijas). Ieslodzījuma apstākļu uzlabošana ·
Garantēt ieslodzītajiem pilnīgu
viņu tiesību ievērošanu visās ieslodzījuma
stadijās. ·
Institucionāli stiprināt Cietumu
administrācijas un ieslodzīto integrācijas vispārējo
delegāciju, it īpaši uzsverot apmācību, ieslodzīto
tiesību aizsardzību (cietuma apstākļu uzlabošanu),
cīņu pret cietumu pārapdzīvotību un ieslodzīto
integrāciju sabiedrībā. ·
Garantēt katram cilvēkam fizisko un
garīgo integritāti un stiprināt cīņu pret
nesodāmību, ja tā tiek pārkāpta, pildīt
saistības, kas cita starpā izriet no Starptautiskās konvencijas
pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas,
necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas
veidiem. ·
Apmācīt vadītājus un uzraugus,
vairojot viņu zināšanas pedagoģijas un drošības jomās,
kā arī attiecībā uz cilvēktiesībām. ·
Izveidot jaunus apmācību centrus
ieslodzījuma vietās. ·
Sadarboties, lai uzlabotu notiesāto
integrāciju atpakaļ sabiedrībā. ·
Uzlabot ieslodzījuma apstākļus ar
cietumu celtniecības un atjaunošanas programmas palīdzību, lai
samazinātu pārapdzīvotību tajos. ·
Īstenot decentralizāciju, izveidojot
deviņas reģionālās direkcijas decentralizētai,
lokālai ieslodzījuma vietu vadībai. 2.4. Cilvēktiesību un
pamatbrīvību veicināšana un aizsardzība Nodrošināt cilvēktiesību un
pamatbrīvību ievērošanu, veicināšanu un aizsardzību
saskaņā ar starptautiskajām normām ·
Turpināt centienus harmonizēt Marokas
juridisko līdzekļu kopumu ar starptautiskām normām
cilvēktiesību jomā. ·
Piešķirt starptautiskajām
konvencijām, kas ir ratificētas un publicētas, virsroku pār
iekšējiem tiesību aktiem un harmonizēt nacionālās
tiesības, lai tās saskanētu ar šīm konvencijām
(Konstitūcijas preambula). ·
Pabeigt Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas
izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvā protokola
pārņemšanas un īstenošanas procesu. ·
Īstenot Rasu diskriminācijas
novēršanas komitejas (CERD) rekomendācijas, kas pieņemtas
77. sesijā Ženēvā 2010. gada augustā pēc
Marokas kārtējā ziņojuma izpētes. ·
Iesniegt Apvienoto Nāciju
Organizācijā dokumentus par Marokas pievienošanos Starptautiskā
pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR)
fakultatīvajam protokolam Nr. 1 attiecībā uz
sūdzību izskatīšanas procedūru, CEDAW fakultatīvajam
protokolam un Konvencijas pret spīdzināšanu (CAT)
fakultatīvajam protokolam. ·
Ratificēt Starptautisko konvenciju par visu
personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu. ·
Īstenot ANO Cilvēktiesību padomes
vispārējā periodiskā pārskata rekomendācijas
Marokai. ·
Izpētīt iespēju Marokai izsniegt
pastāvīgo ielūgumu ANO īpašajām procedūrām. ·
Turpināt diskusijas, lai ratificētu
Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus. ·
Ar likumu palielināt aizsardzību
tiesībām uz dzīvību un saglabāt de facto
moratoriju nāves soda izpildei, vienlaikus turpinot dialogu par
Kriminālkodeksa normu pārskatu, lai atceltu nāves sodu, un par
pievienošanos Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un
politiskajām tiesībām (ICCPR) fakultatīvajam
protokolam Nr. 2. ·
Turpināt īstenot visus Taisnīguma un
samierināšanas komisijas ieteikumus, tostarp valsts stratēģiju
par cīņu pret nesodāmību. ·
Pieņemt un īstenot nacionālo
rīcības plānu demokrātijas un cilvēktiesību
jomā. ·
Intensificēt dialogu un sadarbību
cīņā pret rasismu un ksenofobiju. ·
Pieņemt un īstenot valsts pamatlikuma
normu, kas nostiprina tamazītu kā oficiālo valsts valodu
līdztekus arābu valodai. ·
Pastiprināt centienus, lai
veicinātu un saglabātu Marokas dažādu etnisko grupu
kultūras tiesības (ieskaitot tos, kas jau uzsākti
audiovizuālajā jomā), un nodrošināt pašreizējo Marokas
dialektu aizsardzību: šim nolūkam izveidot Marokas Kultūras un
valodu nacionālo padomi. ·
Garantēt
ticības brīvību. ·
Sekmēt cīņu pret visa veida
diskrimināciju saskaņā ar ICCPR 26. pantu. 2.5. Vārda brīvība,
arī audiovizuālajā jomā, un biedrošanās un
pulcēšanās brīvības Nodrošināt
pamatbrīvību aizsardzību saskaņā ar starptautiskajiem
standartiem ·
Stiprināt garantijas attiecībā uz
vārda brīvību atbilstoši starptautiskajiem standartiem. ·
Pieņemt jaunu preses kodeksu, kas atbilst
starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un atbalstīt
žurnālistu ētikas kodeksa izstrādi un īstenošanu;
apsvērt iespēju samazināt vai atcelt pasākumus, kas
saistīti ar brīvības atņemšanu žurnālistiem, un
nodrošināt viņu avotu aizsardzību, veicot savus pienākumus. ·
Īstenot efektīvu preses
pašregulāciju, nodrošinot stingru demokrātijas principu, ētikas
un rīcības kodeksu ievērošanu saskaņā ar
starptautiskajiem standartiem. ·
Pabeigt Nacionālās preses padomes
izveidi. ·
Īstenot reformas, lai veicinātu
plašsaziņas līdzekļu daudzveidību un neatkarību, jo
īpaši finansiālo, tajā starpā ar tirgus
liberalizācijas palīdzību plašsaziņas līdzekļu un
reklāmas jomās. ·
Stiprināt Audiovizuālās
komunikācijas Augstās iestādes lomu audiovizuālās
jomas liberalizācijas procesā un plašsaziņas līdzekļu
daudzveidības veicināšanā, viedokļu virzības un domu
dažādības veicināšanā. ·
Stiprināt daudzveidību
audiovizuālajā jomā gan ārēji (operatoru
dažādība), gan iekšēji (satura daudzveidība), lai
nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus dažāda satura radīšanai
un jo īpaši profesionālas un efektīvas audiovizuālās
informācijas sistēmas izveidošanai. ·
Pieņemt un īstenot tiesību aktus
attiecībā uz tiesībām piekļūt informācijai,
kas ir valsts iestāžu, vēlētu institūciju un
organizāciju, kam dots valsts pakalpojumu uzdevums, īpašumā. ·
Ieviest pirmstiesas mediācijas mehānismus
preses likumu pārkāpumu noregulēšanai. ·
Efektīvi īstenot esošos tiesību
aktus par biedrošanās brīvību un stiprināt
līdzekļus, kas ļauj pārsūdzēt valsts iestāžu
lēmumus vai iestāžu bezdarbību. ·
Grozīt likumu par ielu
demonstrācijām un sabiedrisko pulcēšanos tā, lai
saskaņotu sabiedriskās kārtības intereses un cilvēku
tiesību un pamatbrīvību nosargāšanu. ·
Kopā ar sociālajiem partneriem
pieņemt un īstenot konstitutīvo likumu par kārtību,
kādā tiek realizētas tiesības streikot. 2.6. Sieviešu tiesību
veicināšana Sieviešu pilsonisko, politisko,
sociālo un ekonomisko tiesību un vienlīdzības
veicināšana starp vīriešiem un sievietēm visās jomās ·
Īstenot CEDAW, kā arī
tiesību un brīvību vienlīdzības principu
pilsoniskajā, politiskajā, ekonomiskajā, sociālajā,
kultūras, izglītības un vides jomā. ·
Strādāt, lai panāktu
vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, izveidot dzimumu līdztiesības
un jebkuras diskriminācijas apkarošanas iestādi. ·
Īstenot „valdības darba kārtību
vienlīdzībai 2011.–2015. g.” starp vīriešiem un
sievietēm kā valdības rīcības plānu dzimumu
līdztiesības integrēšanai valsts politikas jomās. ·
Īstenot Eiropas un Vidusjūras
reģiona valstu sanāksmes secinājumus par sievietes lomu
sabiedrībā (Marakeša, 2009. gada novembris). ·
Izveidot un stiprināt mehānismus un
struktūras sieviešu tiesību aizsardzības veicināšanai. ·
Turpināt ieviest mehānismus un
līdzekļus ģimenes kodeksa pastiprinātai īstenošanai,
ko varētu izmantot visas iesaistītās puses, turpināt
centienus, lai palielinātu tiesnešu izpratni un apmācību par
ģimenes kodeksa principiem un mērķiem, un stiprināt
ģimenes tiesas, nodrošinot tās ar atbilstošiem cilvēku un
materiālajiem resursiem. ·
Izveidot ģimenes solidaritātes fondu un
nodrošināt tā darbību. ·
Pabeigt izstrādāt tiesisko
regulējumu attiecībā uz vardarbības pret sievietēm
apkarošanu (ar Krimināllikuma reformu un pieņemot Likumu par
vardarbības pret sievietēm izskaušanu). ·
Darba kodeksā paredzēto līdztiesības
pasākumu pastiprināta īstenošana. 2.7. Bērnu un
neaizsargātu cilvēku, jo īpaši invalīdu, tiesību
veicināšana Nodrošināt bērnu un cilvēku ar
invaliditāti tiesības atbilstoši starptautiskajām normām ·
Stiprināt kontroles mehānismus, lai
efektīvi piemērotu Darba kodeksa normu, kas aizliedz nodarbināt
bērnus, kuri jaunāki par 15 gadiem, saskaņā ar
Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvencijām
Nr. 182. un Nr. 138. ·
Pieņemt un īstenot Likumu par
nodarbināšanas kārtību un darba apstākļiem
attiecībā uz mājkalpotāju darbu. ·
Attiecināt Veselības aprūpes
režīmu (RAMED) uz maznodrošinātajiem. ·
Pieņemt un īstenot Likumu par personu ar
invaliditāti tiesībām. ·
Izveidot Ģimenes un bērnu
konsultatīvo padomi un Jaunatnes un asociatīvā darba
konsultatīvo padomi. 2.8. Sadarbība starp Maroku,
ES un Eiropas Padomi Sadarbības uzlabošana starp Maroku un Eiropas
Padomi, jo īpaši Eiropas Padomes kompetences jomās, un sinerģiju
identificēšana starp galvenajiem šīs sadarbības virzieniem un
darbībām, kas veiktas saistībā ar Marokas un ES
partnerību ·
Uzsākt sadarbību starp Marokas CNDH
un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāru par
cilvēktiesību veicināšanas jautājumiem. ·
Nodrošināt Marokas pakāpenisku
pievienošanos attiecīgajām Eiropas Padomes pamattiesību
aizsardzības konvencijām, kas atvērtas arī valstīm,
kuras nav Eiropas Padomes locekles, saskaņā ar Eiropas Padomes
pievienošanās procedūrām, jo īpaši: –
Konvencijai par kibernoziegumiem un tās
Papildu protokolam; –
Konvencijai par cīņu pret cilvēku
tirdzniecību; –
Konvencijai par bērnu tiesību
piemērošanu; –
Konvencijai par bērnu aizsardzību pret
seksuālo ekspluatāciju un seksuālu vardarbību; –
Konvencijai par noziedzīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas
novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu,
izņemšanu un konfiskāciju; –
Konvencijām par cīņu pret korupciju
un to Papildu protokolam; –
Konvencijai par terorisma novēršanu; –
Konvencijai par savstarpējo
palīdzību krimināllietās un Otrajam papildu protokolam; –
Konvencijai par spīdzināšanas un
necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda
novēršanu; –
Konvencijai par personu aizsardzību
attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi; –
Konvencijām audiovizuālo
komunikāciju jomā un atbalstam Marokas uzņemšanai Eiropas
Audiovizuālajā observatorijā. ·
Īstenot trīspusējās
sadarbības programmu. ·
Īstenot „demokrātijas partnera” statusu
Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā. ·
Veicināt sadarbību starp Marokas
teritoriālajām pašvaldībām un Eiropas Padomes Vietējo
un reģionālo pašvaldību kongresu. ·
Izmantot zināšanas, ko sniedz Komisija par
demokrātiju caur likuma spēku (Venēcijas komisija), kuras
sastāvā Maroka ir kopš 2007. gada. ·
Tuvināt Marokas tiesisko struktūru
Eiropas Padomes tiesiskajam regulējumam cilvēktiesību jomā.
2.9. Cīņa pret korupciju
Sadarbība korupcijas apkarošanas jomā ·
Īstenot ANO konvenciju un citu instrumentus,
kas attiecas uz korupcijas novēršanu un apkarošanu. ·
Turpināt sadarbību ar ESAO korupcijas
novēršanas un apkarošanas jomā. ·
Turpināt aktualizēt un harmonizēt
Marokas tiesību aktus korupcijas novēršanas un apkarošanas jomā. ·
Īstenot valsts stratēģijas korupcijas
novēršanai un apkarošanai rīcības plānu. ·
Stiprināt publiskās pārvaldes
veiktspēju, lai objektīvi izvērtētu politiku korupcijas
novēršanas un apkarošanas jomā. ·
Veikt korupcijas risku kartēšanu, izmantojot
divējādu pieeju — reģionālā un nozaru aspektā. ·
Veicināt pārredzamību,
vienkāršošanu un bezpapīra procedūru ieviešanu valsts
pārvaldē, kā arī īstenot e-pārvaldes
mērķus. ·
Stiprināt pārbaudes, kontroles,
uzraudzības un grāmatvedības institūciju darbu, lai cita
starpā nodrošinātu pieņemto lēmumu pārredzamību
un savstarpējās koordinācijas saikņu veidošanos. ·
Stiprināt godīguma un
pārredzamības standartus publisko finanšu pārvaldē,
deleģēto sabiedrisko pakalpojumu vadībā, iepirkuma un
publisko līgumu izpildes jomās. ·
Izveidot Valsts godīguma un korupcijas apkarošanas
iestādi un nostiprināt tās nozīmi, neatkarību un
veiktspēju. ·
Veicināt pilsoniskās sabiedrības
piedalīšanos korupcijas novēršanā. ·
Atbalstīt korupcijas apkarošanas
juridiskās palīdzības centru izveidi. ·
Stiprināt finanšu tiesas, tostarp
Revīzijas palātu. Piemērot likumu par ziņotāju un upuru
attiecībā uz korupciju iestādēs aizsardzību. Lai sasniegtu visus šos mērķus
sadaļā „CEĻĀ UZ KOPĪGU VĒRTĪBU TELPU”,
Maroka turpinās centienus, lai veicinātu izpratni starp visām
iesaistītajām pusēm un ieinteresētajām personām
valsts līmenī par to, cik svarīgi ir ievērot principus un
vērtības, ko paredz Eiropas Padomes Eiropas Cilvēktiesību
konvencija, ES Pamattiesību harta, Eiropas Padomes daļējie
nolīgumi un attiecīgās ES direktīvas. Indikatīvs
Eiropas tiesību aktu saraksts, kas jāņem vērā
šajā procesā, ir pievienots šim dokumentam (sk. I pielikumu).
Centieni veicināt izpratni attieksies arī uz valsts likumdevēju,
kas ņems vērā šīs vērtības un principus,
izstrādājot valsts tiesību aktus. 3. Sadarbība tieslietu un
drošības jomā 3.1. Tiesiskā sadarbība
civillietās un krimināllietās Tiesību aktu
pieņemšana attiecībā uz tiesisko sadarbību starp
valstīm ·
Īstenot galvenās starptautiskās
konvencijas, piemēram: –
1965. gada Hāgas konvenciju par tiesas un
ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu
ārvalstīs; –
1970. gada Hāgas konvenciju par
pierādījumu iegūšanu ārvalstīs civillietās un
komerclietās; –
1980. gada Hāgas konvenciju par
starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem; –
1996. gada Hāgas konvenciju par
jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un
sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu
aizsardzības pasākumiem. ·
Pastiprināt dialogu par bērnu
starptautisko aizsardzību un ģimenes tiesību jautājumiem
saistībā ar Marokas dalību Tiesnešu konferencē par
pārrobežu ģimenes tiesību jautājumiem, „Maltas procesu”, ko
uzsāka Hāgas Starptautisko privāttiesību konference. ·
Īstenot konkrētus risinājumus, lai
novērstu, vadītu un atrisinātu konfliktus, kas saistīti ar
vecāku atbildību, tostarp bērna nolaupīšanu. ·
Noslēgt sadarbības līgumu starp
Maroku un Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienību (Eurojust),
ņemot vērā prasības par personas datu aizsardzību. 3.2. Policijas sadarbība Turpināt
attīstīt sadarbību starp Marokas un dalībvalstu policijas
iestādēm ·
Veicināt policijas sadarbību labas
prakses jomā. ·
Noslēgt stratēģiskas sadarbības
nolīgumu starp Marokas kompetentajām iestādēm un Eiropas
Policijas biroju (EUROPOL). ·
Noslēgt sadarbības nolīgumu starp
Maroku un Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) un nodrošināt Marokas piedalīšanos CEPOL
apmācības pasākumos. ·
Izveidot Noziedzības apkarošanas Augsto
institūtu. 3.3. Sadarbība terorisma
apkarošanas jomā Turpināt
attīstīt un stiprināt sadarbību terorisma novēršanas
un apkarošanas jomā ·
Stiprināt
sadarbību terorisma novēršanas un apkarošanas jomā, izstrādājot novēršanas, izlūkošanas un tiesu un
policijas sadarbības plānus. ·
Turpināt īstenot ANO Drošības
padomes Rezolūcijas Nr. 1988/11, Nr. 1989/11 un Nr. 1373/01
un ratificēt visas attiecīgās starptautiskās konvencijas un
protokolus. ·
Turpināt sadarbību COTER ietvaros.
·
Īstenot pretterorisma tiesību aktus,
ieskaitot likumus par terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu,
vienlaikus nodrošinot cilvēktiesību ievērošanu. 3.4. Sadarbība
organizētās noziedzības apkarošanas jomā Ratificēt un
īstenot starptautiskos instrumentus organizētās noziedzības
apkarošanas jomā ·
Īstenot ANO Konvenciju pret
transnacionālo organizēto noziedzību un tās
papildprotokolus pret migrantu nelegālu ievešanu pa zemes, jūras un
gaisa ceļiem, par šaujamieroču, to detaļu un
sastāvdaļu un munīcijas nelegālu izgatavošanas un aprites
apkarošanu, kā arī papildprotokolu par cilvēku
tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar bērniem,
novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to. ·
Izstrādāt tiesību aktus
saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem un
dokumentiem. ·
Izstrādāt tiesību aktus par
cilvēktirdzniecības novēršanu un apkarošanu saskaņā ar
starptautiskajiem standartiem un dokumentiem. ·
Stiprināt iniciatīvas, kas
paredzētas visneaizsargātākajām grupām (sievietēm
un bērniem). ·
Sniegt apmācību par organizētās
noziedzības novēršanas un apkarošanas mehānismiem, jo īpaši
par cilvēktirdzniecību, ietverot cilvēktirdzniecības upuru
identifikāciju, aizsardzību un atbalstu tiem. ·
Uzlabot instrumentus nozieguma būtības,
tirdzniecības un ekspluatācijas metožu analīzei. ·
Apmainīties ar informāciju un labāko
praksi kibernoziegumu novēršanā un apkarošanā. Izstrādāt
cilvēktirdzniecības apkarošanas metodes ·
Stiprināt globālo stratēģiju,
kuras mērķis ir vervētāji, personas, kas pārvadā
un izmitina migrantus, tos ekspluatē, citi starpnieki, klienti un labuma
guvēji. ·
Uzsākt specializētu apmācību
tiesnešiem, policijas spēkiem un robežkontroles personālam. 3.5. Narkotiku lietošanas
novēršana un apkarošana, ietverot arī cīņu pret narkotisko
vielu tirdzniecību Pastiprināt cīņu pret
narkotiku tirdzniecību, ietverot arī to tranzītu un eksportu, un
pret narkomāniju, jo īpaši, īstenojot profilakses pasākumus
saistībā ar valsts narkotiku apkarošanas stratēģijas
dažādiem aspektiem ·
Stiprināt valsts narkotiku novēršanas un
apkarošanas stratēģiju, ietverot arī pieprasījuma un
piedāvājuma samazināšanas pasākumus, profilaksi un
reģionu attīstības pasākumus. ·
Turpināt dialogu par narkotiku lietošanas apkarošanu
un novēršanu. ·
Uzsākt sadarbību ar Eiropas Narkotiku un
narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA), lai veiktu
operācijas kopā ar valsts narkotiku un narkomānijas
uzraudzības centru. ·
Uzsākt specializētus apmācību
pasākumus aģentūrām un personālam, kas atbildīgi
par likumu īstenošanu (jo īpaši policijas spēkiem), aprūpi
un ārstēšanu. ·
Stiprināt Valsts narkotiku komisijas
veiktspēju. ·
Sadarboties, lai turpinātu kaņepju
audzēšanas novēršanas procesu, un īstenot alternatīvas
attīstības programmas. ·
Attīstīt Marokas narkomānijas
novēršanas un narkomānu ārstēšanas un rehabilitācijas
programmas, arī sadarbojoties ar kompetentajām Eiropas Padomes
iestādēm. ·
Stiprināt īpašās struktūras,
kas ļauj nodrošināt veselības un sociālo aprūpi
personām, kuras ir atkarīgas no narkotikām. ·
Sadarbība normu izstrādāšanā
ķīmisko prekursoru un citu vielu, ko izmanto narkotiku ražošanā,
novirzīšanā. 3.6. Naudas atmazgāšana un
ekonomiskie un finanšu noziegumi Pastiprināt
centienus un sadarbību cīņai pret naudas atmazgāšanu un terorisma
finansēšanu ·
Īstenot Asociācijas nolīguma
61. pantu. ·
Nodrošināt informācijas apmaiņu par
tiesību aktiem, praksi, Eiropas tipoloģiju un starptautiskajiem
instrumentiem (jo īpaši Finanšu darījumu darba grupas (FATF)
ieteikumiem), kas attiecas uz naudas atmazgāšanas un terorisma
finansēšanas novēršanu un apkarošanu. ·
Turpināt likumu un normatīvo aktu
izstrādāšanu attiecībā uz naudas atmazgāšanas un
terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu saskaņā ar FATF
ieteikumu principiem. ·
Stiprināt valsts mehānismus naudas
atmazgāšanas novēršanai un apkarošanai un cīņai pret
terorisma finansēšanu. ·
Veicināt informācijas apmaiņu starp
Eiropas Finanšu izlūkošanas vienību sistēmu (Finanicial
Intelligence Unit (FIU)) un Marokas sistēmu, jo īpaši
Egmonta grupas ietvaros. ·
Izstrādāt apmācības programmu
tiesnešiem, prokuroriem, policijas spēkiem un citam administratīvajam
personālam, kas darbojas šajā jomā. ·
Stiprināt Marokas FIU veiktspēju
un preventīvo lomu. ·
Turpināt kampaņas, lai informētu
nodokļu maksātājus. ·
Izstrādāt nodokļu
maksātāju kontroles un uzraudzības procedūras. 3.7. Robežu pārvaldība,
personu mobilitāte, starptautiskā aizsardzība un patvērums Turpināt dialogu par migrāciju,
mobilitāti un drošību ar mērķi: ·
panākt labāku likumīgās
migrācijas organizāciju; ·
maksimizēt pozitīvo migrācijas
ietekmi uz attīstību; ·
efektīvi cīnīties pret
nelikumīgo migrāciju un cilvēktirdzniecību, ietverot
arī sadarbību atpakaļuzņemšanas un labākas robežu
kontroles jomā; ·
veicināt starptautisko aizsardzību un
stiprināt patvēruma politiku; ·
veicināt un ievērot migrantu, proti, gan
Marokas pilsoņu, kas dzīvo ES, gan trešo valstu pilsoņu, kas
uzturas Marokā, tiesības; ·
veicināt iniciatīvas, lai integrētu
Marokas migrantus, kas likumīgi iebraukuši ES, un to marokāņu,
kas atgriežas savā izcelsmes valstī, sociālo un
profesionālo reintegrāciju. Dialoga mērķis ir noslēgt
mobilitātes partnerību, kas ļaus abām pusēm vienoties
un īstenot daudzas iniciatīvas migrācijas, mobilitātes un
drošības jomā. Pasākumi, kas tiks identificēti dialoga
gaitā, ietvertu arī labāku piekļuvi likumīgajiem
migrācijas kanāliem, vīzu režīma atvieglošanu
(piemēram, izmantojot ES Vīzu kodeksu), atpakaļuzņemšanu
izcelsmes valstī, kā arī sociālo un profesionālo
reintegrāciju brīvprātīgas atgriešanās
gadījumā. Mobilitātes partnerība ir veidota
kā pamats ilgtermiņa sadarbībai, kas atbilst globālajai
pieejai migrācijas un mobilitātes jautājumam un Marokas
politikai šajā jomā un tiek balstīta uz politisku dialogu un
sadarbību, kura laika gaitā attīstīties uz Marokas un ES
pastāvošo attiecību pamata. Starptautiskās
aizsardzības un patvēruma politikas pilnveidošana: ·
nostiprinot Marokas tiesisko un institucionālo
satvaru patvēruma tiesību jomā saskaņā ar
starptautiskajiem standartiem un Marokas Konstitūcijas normām; ·
turpinot īstenot 1951. gada Ženēvas
Konvencijas un tās 1967. gada protokola principus, piemēram,
tos, kas attiecas uz metodēm, lai identificētu migrantus, kuriem
nepieciešama starptautiskā aizsardzība, neizraidīšanas principa
piemērošanu, sekām, kas izriet no bēgļa statusa
iegūšanas; ·
stiprinot valsts migrācijas politiku,
ņemot vērā starptautiskās aizsardzības prasības
un nepieciešamību piedāvāt bēgļiem
ilgtspējīgus risinājumus, kas arī pieļauj viņu
integrāciju; ·
turpinot sadarbību ar ANO Augsto komisāru
bēgļu jautājumos (HCR) viņa
Marokas mandāta īstenošanas ietvaros un izveidojot valsts
struktūras, kas atbild par visu patvēruma procedūru kopumā. 3.8. Personas datu
aizsardzība Nodrošināt augsta
līmeņa personas datu aizsardzību saistībā ar
informācijas sabiedrības lietojumprogrammu, datubāzu un
elektroniskās informācijas apmaiņas attīstību ·
Intensificēt sadarbību starp Valsts
personas datu aizsardzības uzraudzības komisiju un
līdzīgām Eiropas organizācijām personas datu
apstrādes uzraudzības jomā. ·
Personas datu aizsardzība elektroniskās
tirdzniecības attīstības kontekstā (elektroniskais
paraksts, domēnu nosaukumu vadība). 4. Tuvināšanās starp
tautām 4.1. Parlamentārā
sadarbība ·
Atbalstīt ES un Marokas Apvienotās
parlamentārās komitejas darbu. ·
Stiprināt parlamenta tehnisko, organizatorisko
un likumdošanas veiktspēju. ·
Nodrošināt sadarbību starp Marokas
parlamentu un Eiropas Parlamentu, lai stiprinātu Marokas un ES
partnerību, jo īpaši, īstenojot šo rīcības plānu. 4.2. Apmaiņas un
konsultāciju tīklu veidošana starp pilsoniskās sabiedrības
dalībniekiem un jaunu dalībnieku iesaistīšana ·
Stiprināt Marokas pilsoniskās
sabiedrības dalībnieku organizatoriskās, vadības un
aizstāvības spējas. ·
Veicināt apmaiņu starp Marokas un Eiropas
NVO. ·
Sekmēt pilsoniskās sabiedrības, jo
īpaši jauniešu organizāciju un centru, piekļuvi jaunajām
informācijas un komunikācijas tehnoloģijām. ·
Veicināt reģionālo
aģentūru lomu sadarbības, pieredzes apmaiņas un
pilsoniskās sabiedrības dalībnieku veiktspējas
stiprināšanā. ·
Īstenot pastiprinātu dialogu starp ES (ieskaitot
Pamattiesību aģentūru) un Marokas CNDH. 4.3. Izstrādāt
struktūru attiecībām starp Marokas pašvaldībām un ES,
kā arī Reģionu komiteju ·
Veicināt apmaiņu starp Marokas un Eiropas
teritoriālajām pašvaldībām Eiropas un Vidusjūras
reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību
asamblejas (ARLEM) ietvaros. ·
Sniegt atbalstu teritoriālajām
pašvaldībām sadarbības projektu izstrādāšanā,
arī izmantojot attīstības aģentūras. ·
Veicināt daudzlīmeņu
pārvaldību, kā arī sadarbību starp dažāda
līmeņa iestādēm. ·
Stiprināt pašvaldības un īstenot
vietējo un reģionālo administrāciju modernizācijas un
apmācības programmas. 4.4. Sadarbība starp Marokas
Ekonomikas un sociālo lietu padomi un Eiropas Ekonomikas un sociālo
lietu komiteju Stiprināt
saites un veicināt strukturētu sadarbību starp Marokas Ekonomikas un sociālo lietu padomi un Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komiteju ·
Izveidot strukturētu sadarbību un
regulāru dialogu starp abām iestādēm. ·
Veicināt sociālo dialogu starp
sociālajiem partneriem un Marokas pilsoniskās sabiedrības
organizācijām un ES organizācijām. ·
Informācijas, publikāciju un
datubāzu apmaiņa, lai dotu ieguldījumu sadarbības
uzlabošanā un diskusiju bagātināšanā starp abām
iestādēm. ·
Organizēt kopīgas konferences kopējo
interešu jautājumos. 4.5. Sadarbība starp Ombuda
iestādi un Eiropas Ombudu Izveidot sadarbības struktūru un
regulāru dialogu starp abām iestādēm ·
Vairot zināšanas mediācijas jomā. ·
Izstrādāt rīcības programmas
attiecībā uz nolīgumu, par kuru notiek sarunas, jo īpaši: –
mehānismiem, lai stiprinātu pilsoņu
tiesības saskarsmē ar valsts administrāciju; –
ētisko standartu mehānismiem
publiskajā sektorā; –
mehānismiem cilvēktiesību
kultūras un labas pārvaldības principu izplatīšanai. ·
Koordinēt abu iestāžu rīcību
starptautiskajās organizācijās. 4.6. Sadarbība
kultūras jomā ·
Pabeigt ratifikācijas procesu un īstenot
UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju
daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. ·
Stiprināt sadarbību kultūras
jomā, lai veicinātu starpkultūru dialogu. ·
Strādāt starptautiskajos forumos,
piemēram, UNESCO, lai veicinātu un aizsargātu kultūras
daudzveidību. ·
Veicināt dialogu un sadarbību
vēsturiskā/kultūras mantojuma saglabāšanas un vairošanas
jomā un atbalstīt kultūras nozaru attīstību. ·
Palielināt Marokas līdzdalību
kultūras sadarbības programmās Vidusjūras reģionā
(Euromed Heritage un Euromed Audiovisuel), iesaistot
attiecīgās Marokas iestādes, piemēram,
Audiovizuālās komunikācijas Augsto iestādi (HACA),
Karalisko Tamazītu kultūras institūtu (IRCAM), Marokas
Ārzemju kopienas padomi (CCME) u. c. ·
Kultūras nozares (publiskās un
privātās) vadības modernizācija un uzlabošana. ·
Attīstīt Marokas lomu starpkultūru
dialoga veicināšanā, atbalstot kultūras nozares, lai
palielinātu audiovizuāla satura radīšanu un izplatīšanu,
kas cita starpā atspoguļo ar ES kopīgas vērtības un
mērķus. ·
Sadarboties ar Eiropas Padomes
Ziemeļu–Dienvidu centru. ·
Sadarbība, lai pārstrādātu
Marokas Nacionālo plānu Civilizāciju aliansei. B. CEĻĀ UZ
KOPĪGU EKONOMIKAS ZONU 5. Ekonomiskā un
sociālā reforma 5.1. Makroekonomiskais satvars Konsolidēt progresu, lai uzlabotu
makroekonomiskos rezultātus un veicinātu izaugsmi,
nodarbinātību un attīstību ·
Turpināt konsolidēt makroekonomisko
stabilitāti, arī veicinot ilgtspējīgu norēķinu
konta stāvokli un attīstot tautsaimniecības ārējo
tirdzniecību. ·
Īstenot piesardzīgu fiskālo politiku
ar mērķi veikt vidēja termiņa budžeta konsolidāciju,
lai nodrošinātu publisko finanšu stabilitāti un ilgtspēju. ·
Turpināt valsts parāda samazināšanas
politiku. ·
Uzlabot Centrālās bankas operatīvo
spēju, īstenojot banku sistēmas uzraudzības politiku un
kontrolējot inflāciju. ·
Stiprināt finanšu pārvaldību,
ietverot arī pieredzes apmaiņu. ·
Dažādot ekonomiskās izaugsmes avotus. ·
Turpināt valsts pārvaldes reformu. ·
Turpināt centienus, lai reformētu
enerģijas cenu un atsevišķu pārtikas produktu subsīdiju
sistēmu, lai mazinātu slogu budžetam un nodrošinātu valsts
finanšu ilgtspēju, izmantojot mērķtiecīgu pieeju, jo
īpaši par labu iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem. 5.2. Nodokļu sistēma Turpināt
īstenot nodokļu politiku un nodokļu administrēšanu
saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas standartiem Nodrošināt
valsts ieņēmumu līmeni un uzlabot nodokļu sistēmas
taisnīgumu ·
Turpināt atkāpju režīma reformas un
ierobežot jaunu atbrīvojumu piešķiršanu. ·
Nodokļu bāzes paplašināšana. ·
Turpināt PVN reformu, vienkāršojot un
uzlabojot šī nodokļa ekonomisko neitralitāti. ·
Turpināt ienākuma nodokļa reformu. ·
Attīstīt nodokļu maksātāju
atbildīgumu un pakāpenisku neformālā sektora aplikšanu ar
nodokļiem. Nodokļu
administrācijas modernizācija ·
Turpināt Nodokļu
ģenerāldirektorāta (DGI) pakalpojumu datorizāciju. ·
Turpināt nodokļu sistēmas
vienkāršošanas procesu, jo īpaši deklarāciju termiņu,
pārsūdzību un sankciju termiņu saskaņošanu. ·
Palielināt nodokļu kontroles
lietderību un efektivitāti, pamatojoties uz jaunajām
pieejām, piemēram, riska novērtēšanu kopā ar
mērķu atlasi, nodrošinot DGI ar revīzijas kontroles
automātisku programmēšanas metodi. ·
Uzlabot iekšējās kontroles sistēmu:
lēmumu izsekojamību; iekšējas vadības procedūras;
vadības auditu un kontroli; veiktspējas rādītāju
monitoringa instrumentus; rezultātu tabulu u. c. ·
Uzlabot pakalpojumu kvalitāti kopumā un
jo īpaši klientu apkalpošanu. Sadarbība
nodokļu jomā un pakāpeniska tuvināšanās Eiropas
uzņēmumu nodokļu sistēmai ·
Turpināt un padziļināt dialogu par
labas pārvaldības principu īstenošanu, tostarp par ES
Rīcības kodeksu uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem. ·
Īstenot Eiropas un Vidusjūras
reģiona Uzņēmumu hartas normas par investīcijām
labvēlīgas nodokļu sistēmas izveidošanu. ·
DGI vadošo darbinieku
apmācība. 5.3. Valsts finanšu
pārvaldība un kontrole Palielināt valsts izdevumu
pārredzamību, plānošanas metožu efektivitāti un
lietderīgumu, vadību, izpildi un kontroli Turpināt īstenot valsts finanšu
saprātīgu pārvaldību ·
Jauna pamatlikuma, kurš saistīts ar
sagatavošanas procesā esošo Finanšu likumu, pieņemšana, kas nosaka
šādus principus: –
daudzgadu programmēšanu; –
uz sniegumu balstītu vadību; –
budžeta pārskatāmību,
strādājot pie budžeta struktūras, kas virzīta uz programmu
jēdzienu; –
budžeta ilgtspēju, ieviešot jaunus noteikumus;
–
lielāku un skaidrāku parlamenta lomu
budžeta procesā. Valsts grāmatvedības
sistēmas modernizācija, ieskaitot pakāpenisku pāreju uz
uzkrājumu principu ·
Valsts izdevumu vadības informācijas
sistēmas vispārināšana. ·
Administrāciju, jo īpaši
decentralizēto, un vadītāju, kas atbildīgi par budžeta
vadīšanu, veiktspējas stiprināšana. ·
Valsts vietējo finanšu vadības
sistēmas modernizācija. Valsts izdevumu iekšējās
kontroles sistēmas modernizācija ·
Turpināt stiprināt administratīvās
iestādes, kas ir atbildīgas par valsts finanšu revīziju un
atbilstības un snieguma kontroli (Finanšu ģenerālinspekcija (IGF),
Ministriju ģenerālinspekcija (IGM) un Teritoriālo
pašvaldību ģenerālinspekcija (IGAT). ·
Turpināt pakāpenisku
pielīdzināšanos starptautiskajiem standartiem un
metodoloģijām (Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC),
Iekšējo auditoru institūta (IIA), Starptautiskās
Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI), kā arī ES
labākajai praksei valsts ieņēmumu un izdevumu kontroles un
revīzijas jomā. ·
Īstenot tiesību aktus par vadības
(ierēdņu, kas dod rīkojumus), valsts sektorā
strādājošo kontrolieru un grāmatvežu atbildību. ·
Stiprināt veiktspēju, lai
efektīvāk īstenotu tiesību aktus par valsts finanšu
kontroli valsts uzņēmumos. ·
Pieredzes un zināšanu apmaiņa starp
Marokas valsts finanšu kontroles un audita iestādēm un
līdzīgām ES iestādēm. Valsts izdevumu ārējās
kontroles sistēmas stiprināšana ·
Nostiprināt Valsts kontroles veiktspēju. ·
Veikt pieredzes apmaiņu starp Marokas Valsts
kontroli un ES dalībvalstu ārējās kontroles
iestādēm. ·
Stiprināt budžeta demokrātiju,
pastiprinot parlamenta pilnvaru un analīzes veiktspēju visos ikgada
likumu par valsts budžetu pieņemšanas un īstenošanas posmos. 5.4. Strukturālās
reformas Marokas konkurētspējas veicināšanai Strukturālā reforma un progress
ceļā uz funkcionējošu un konkurētspējīgu tirgus
ekonomiku ·
Turpināt reformas, lai uzlabotu
uzņēmējdarbības vidi, ieskaitot uzsākto darbu pie
Investīciju hartas, un fizisko infrastruktūru ar mērķi atbalstīt
investīcijas, palielināt konkurētspēju un
attīstīt nodarbinātību. ·
Izveidot agrīnās brīdināšanas
un konsultēšanās mehānismu par pasākumiem, kuriem ir
ietekme uz tirdzniecību un investīcijām. ·
Īstenot integrēto rūpniecības
platformu un uzņēmējdarbības zonu plānu
saskaņā ar Valsts rūpniecības izveidošanas paktu un Rawaj
plānu tirdzniecības un piegādes jomā. ·
Uzlabot rūpniecisko un komercplatību
pieejamību. ·
Turpināt pasākumu īstenošanu, lai
palielinātu produktivitāti un darbaspēka apmācību
ekonomikas izaugsmes nozarēs, jo īpaši tajās, kas
paredzētas Valsts rūpniecības izveidošanas paktā (gaisa
kuģniecība, automobiļu rūpniecība, elektronika, offshoring,
pārtikas rūpniecība un tekstilrūpniecība). ·
Īstenot stratēģiskus un
komerciālus pētījumus, kas ļauj attīstīt
rūpniecības nozares un jaunas uzņēmējdarbības
nišas. 5.5. Nodarbinātība
(ieskaitot sociālās pamattiesības un darba pamatnoteikumus) un sociālā politika Stiprināt dialogu un sadarbību
nodarbinātības, sociālās politikas un sieviešu un
vīriešu līdztiesības jomās Veicināt sieviešu un vīriešu
līdztiesību ·
Aktīvi veicināt dzimumu līdztiesību
visos līmeņos (nodarbinātība,
izglītība, apmācība, uzņēmējdarbība un lēmumu pieņemšana). ·
Turpināt īstenot vienādu
iespēju politiku un politiku cīņai pret stereotipiem attiecībā
uz sievietēm un vīriešiem. ·
Stiprināt grūtnieču aizsardzību
darba vietās. Stiprināt sociālās
pamattiesības un darba pamatnoteikumus ·
Radīt labvēlīgus apstākļus
SDO Konvencijas Nr. 87 par biedrošanās brīvību un
tiesību apvienoties organizācijās ratifikācijas
iespējai. ·
Stiprināt kontroli pār SDO Konvenciju
Nr. 29, 87, 98, 100, 105, 111, 138 un 182 tiesību normu
īstenošanu un efektīvu izpildi. ·
Stiprināt darba tiesību normu izpildes
kontroles mehānismus, ieskaitot tos, kas regulē bērnu darbu. ·
Turpināt sarunas ar ekonomiskajiem un
sociālajiem partneriem par konstitutīvā likuma pieņemšanu
attiecībā uz tiesībām streikot. ·
Stiprināt atbilstīgas un neatkarīgas
sociālā dialoga struktūras (divpusējās un
trīspusējās), ietverot sociālo partneru veiktspēju. ·
Veicināt uzņēmumu korporatīvo
sociālo atbildību un uzņēmējdarbības praksi, kas
atbilst ANO Globālajam līgumam, SDO trīspusējai deklarācijai par principiem attiecībā uz daudznacionāliem
uzņēmumiem un sociālo politiku, un ESAO praksi šajā jomā. ·
Veicināt veselības, higiēnas un
darba drošības prasību izpildi un uzraudzību, arī
izmantojot apmācību par
šīm tēmām, iedibinot piesardzības principu,
profesionālo risku, kas saistīti ar darbu ar bīstamām vai
toksiskām vielām, novēršanu un labas prakses un
pētījumu apmaiņu šajā jomā ar nolūku
samazināt nelaimes gadījumu un profesionālo saslimšanu skaitu. ·
Tuvināt valsts tiesību aktus
vispārējiem Eiropas direktīvu principiem attiecībā uz
profesionālo risku novēršanu un darba drošības un veselības
aizsardzību, riska un nelaimes gadījumu faktoru izskaušanu,
informāciju, konsultācijām, darbinieku un viņu
pārstāvju[2]
līdzsvarotu piedalīšanos un apmācību un sniegt Valsts darba
dzīves institūta atbalstu tā īstenošanai. ·
Uzlabot uzskaites metodes un nodrošināt pārskatāmu un saskaņotu
statistikas datu apstrādi par visiem nelaimes gadījumiem, kas notiek
darba vietās. Īstenot darbvietu,
nodarbinātības un pienācīga darba politiku, lai
veicinātu nodarbinātību un izskaustu bezdarbu. Veicināt iespējas iegūt pienācīgu produktīvu
darbu formālās ekonomikas
apstākļos ·
Attīstīt darbvietu,
nodarbinātības un pienācīga darba politiku Marokā,
ņemot vērā Eiropas Nodarbinātības
stratēģijas pamatnostādnes un rīcības plānu, kurš
definēts Eiropas un Vidusjūras reģiona
valstu Ministru konferencē par nodarbinātību,
kas notika 2008. gada novembrī Marakešā, ievērojot
tiesiskuma un sociālā taisnīguma principus, jo īpaši: –
palielināt iedzīvotāju
nodarbinātību formālajā produktīvajā nozarē,
palielināt sieviešu aktivitātes līmeni un pašnodarbināto
personu īpatsvaru aktīvi nodarbinātajā
darbaspēkā; –
attīstīt apmācību, kas dod
kvalifikāciju (tostarp stažēšanos un apmācību kopā ar
darbu), jo īpaši jauniem cilvēkiem, lai uzlabotu viņu nodarbinātības
iespējas; –
labāk pielāgot kvalifikācijas darba
tirgus vajadzībām, kā arī veicināt jauniešu un
sieviešu integrāciju produktīvā un oficiālā
darbā; –
īstenot aktīvās
nodarbinātības veicināšanas pasākumu novērtēšanas
un uzraudzības sistēmu, lai palielinātu to efektivitāti un
piemērotību darba tirgus vajadzībām; stiprināt Valsts
aģentūras nodarbinātības un kompetenču veicināšanai (ANAPEC) veiktspēju; –
īstenot integrētu pienācīga
darba programmu, kas izrietēs no tās pieņemšanas Marokā un
SDO, un uzraudzīt tās mērķu un rādītāju
īstenošanu. Veicināt vispārējas
sociālās aizsardzības un iekļaušanas politikas
pieņemšanu un īstenošanu ·
Pieņemt un īstenot kompensācijas
režīmu darba zaudēšanas gadījumā. ·
Turpināt virzību uz nemitīgu
tādu cilvēku skaita samazināšanu, kas dzīvo
absolūtā vai relatīvā trūkumā vai
neaizsargātā situācijā. ·
Turpināt virzību uz sociāli izstumto
cilvēku skaita nemitīgu samazināšanu (piemēram,
iedzīvotāju procentuālās daļas, kuri dzīvo
graustos). ·
Turpināt sadarbību, lai sasniegtu Marokas
nabadzības samazināšanas un sociālo kohēzijas uzlabošanas
mērķi. ·
Garantēt aktīvu visu cilvēku
sociālo iekļaušanu, veicinot piedalīšanos darba tirgū, jo
īpaši pašu neaizsargātāko grupu iekļaušanu. ·
Ieviest administratīvus un regulējošus
pasākumus, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti sociāli
profesionālo integrāciju. ·
Attiecināt Obligātās veselības
apdrošināšanas programmu (AMO) uz visām sociāli
profesionālajām kategorijām (jo īpaši
pašnodarbinātajiem, brīvo profesiju pārstāvjiem un
studentiem). ·
Mainīties ar labu praksi, lai paplašinātu
aptvērumu un paceltu sociālās aizsardzības līmeni, jo
īpaši visnabadzīgākajai iedzīvotāju grupai. ·
Garantēt sociālās aizsardzības
sistēmas finansiālo ilgtspēju. Paplašināt
medicīniskās apdrošināšanas sistēmu, lai tā attiecas
uz visiem iedzīvotājiem (un jo īpaši uz sociāli
nelabvēlīgām grupām), nodrošinot tiem kvalitatīvus
veselības aprūpes pamatpakalpojumus ·
Samazināt vidējos tiešos
mājsaimniecību izdevumus („out of pocket” izdevumi), jo
īpaši sociāli visneaizsargātākajai iedzīvotāju
kategorijai. ·
Palielināt iedzīvotāju skaitu, uz
kuriem attiecas kāda no veselības apdrošināšanas vai
veselības aprūpes shēmām Konverģence. Lai īstenotu šīs reformas, Maroka ņems
vērā — tiesību
konverģences nolūkā un ar ES atbalstu — attiecīgās ES
direktīvas, kas attiecas uz veselību un darba drošību (jaunu
tiesību aktu un regulējuma izstrādāšana par
arodslimību risku novēršanu), vienlīdzīgām
iespējām vīriešiem un sievietēm, aizsardzību pret
diskrimināciju, darba tiesībām, kā arī ES
Pamattiesību hartu. 5.6. Reģionālā un vietējā
attīstība ·
Atbalstīt attīstības procesu
vietējā līmenī: –
stiprināt pašvaldību, jo īpaši lauku
pašvaldību, institucionālos un finanšu resursus (Communes 2015); –
nodrošināt pašvaldību
attīstības plānu vispārēju īstenošanu
(izstrādāšana, pieņemšana, regulāra
pārskatīšana); –
veicināt sadarbību starp
pašvaldībām; –
modernizēt pašvaldību
administrācijas, tās
datorizējot, ieviešot elektroniskās procedūras un uzlabojot iedzīvotāju apkalpošanas
kvalitāti; –
stiprināt partnerību starp
teritoriālajām pašvaldībām, privāto sektoru un
nevalstiskajām organizācijām, lai izveidotu un vadītu
vietējo un reģionālo infrastruktūru un aprīkojumu; –
mobilizēt teritoriālo pašvaldību
fiskālo potenciālu. ·
Paātrināt atšķirību
samazināšanu starp reģioniem un starp laukiem/pilsētu: –
definēt un īstenot reģionālās
attīstības politiku un politiku, kas
paredzēta īpašām jomām (piemēram,
kalnu apgabaliem); –
izstrādāt un īstenot reģionālās attīstības
plānus (PDR) 16 reģionos; –
samazināt nevienlīdzību piekļuvē
sociālajai un ekonomiskajai pamatinfrastruktūrai; –
nostiprināt reģionālajā un
vietējā attīstībā ieinteresēto dalībnieku
veiktspēju; –
veicot nākamo kopīgo (Maroka, Komisija)
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Uzņēmumu hartas
izvērtējumu un ja būs nepieciešamais finansējums,
novērtēt, vai harta ir zināma un vai to ņem
vērā visā valstī, arī ārpus ekonomiskās attīstības centriem, un kāda ir
tās ietekme dažādos reģionos un uz dažādiem
galasaņēmējiem; –
stiprināt sadarbību, izmantojot Marokas un ES reģionālās un pārrobežu
sadarbības programmas, lai samazinātu līdzsvara
trūkumu reģionu attīstībā un palielinātu to
labklājību. 5.7. Sociālā un tautas
attīstība ·
Tiekties pēc lielākas efektivitātes
Nacionālās iniciatīvas tautas attīstībai (INDH)
projektos. ·
Stiprināt INDH projektu uzraudzību
un novērtēšanu. ·
Veicināt mikroprojektus, kas
rada darbvietas un stabilus ienākumus. ·
Stiprināt sieviešu, jauniešu un
cilvēku ar īpašām
vajadzībām līdzdalību
INDH vadības iestāžu darbībā. 5.8. Ilgtspējīga
attīstība ·
Īstenot Valsts hartas par vidi un
ilgtspējīgu attīstību ar ilgtspējīgu
attīstību saistītos aspektus, pabeidzot pamatlikuma izstrādi. ·
Turpināt īstenot struktūru un procedūras, kas
saistītas ar stratēģisko plānošanu ilgtspējīgas attīstības jomā,
kā arī koordināciju starp dažādām
ieinteresētajām pusēm. 6. Tirdzniecība, tirgus un
regulējuma reforma 6.1. Marokas tiesiskā
regulējuma tuvināšana ES tiesiskajam regulējumam šajās
jomās ·
Ieviest mehānismu, lai apzinātu novirzi
starp Marokas tiesību aktiem un Kopienas acquis ar mērķi
veicināt valsts konverģences programmas īstenošanu. ·
Apzināt prioritārās nozares
regulējuma tuvināšanai, kā arī nepieciešamos valsts
resursus un īstenošanas secību. 6.2. Tirdzniecības
attiecības, ieskaitot padziļinātu un vispusīgu
brīvās tirdzniecības nolīgumu Atbilstoši Euromed
ceļu kartes ieteikumiem un pievienotā dokumenta par īpašo statusu
mērķiem abas puses strādās vispirms pie padziļināta
un vispusīga brīvās tirdzniecības nolīguma (ALECA)
noslēgšanas un vēlāk pie kopīgas ekonomikas telpas
izveidošanas. Saistību, kuras noteiktas AA
II sadaļā (Preču brīva aprite), īstenošana ·
Sekot līdzi tam, kā tiek īstenoti jautājumi
saistībā ar ES un Marokas asociācijas nolīguma
komerciālo daļu, it īpaši saistībā ar ierobežojumu
abpusēju atcelšanu preču importam un eksportam visos ar tarifiem
saistītajos un nesaistītajos aspektos. ·
Turpināt un padziļināt preču
tirdzniecības liberalizāciju saskaņā ar nozaru politiku. ·
Īstenot nolīgumu par
lauksaimniecības produktu, pārstrādātu
lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu
tirdzniecības liberalizāciju un sekot tam. ·
Apmācīt personālu un stiprināt
administratīvās prasmes starptautiskās tirdzniecības
jomā. Veicināt Eiropas un Vidusjūras
reģiona brīvās tirdzniecības zonas īstenošanas
nodrošināšanu ·
Turpināt īstenot brīvās
tirdzniecības nolīgumu ar Vidusjūras reģiona partneriem
reģionālā, starpreģionu vai divpusējā mērogā. ·
Īstenot nolīgumu par tirgus strīdu
izšķiršanu un sekot tā īstenošanai, ieskaitot atbalstu Marokas
šķīrējtiesnešu kodola apmācībai starptautiskās
tirdzniecības jautājumos, lai tie varētu īstenot
šķīrējtiesnešu funkcijas saistībā ar strīdu
izšķiršanas procedūru. ·
Sekot līdzi tam, kā tiek īstenots
Agadiras nolīgums visās jomās, uz kurām šobrīd nolīgums
attiecas; strādāt pie jomu skaita palielināšanas, piemēram,
iekļaujot investīciju pakalpojumus, un veicināt Agadiras
paplašināšanos citās reģiona valstīs. ·
Īstenot iniciatīvas, lai stiprinātu
Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerību, it īpaši,
īstenojot Eiropas un Vidusjūras reģiona mehānismu
tirdzniecības un investīciju veicināšanai, kura
sastāvdaļa būs arī ātrā brīdinājuma un
konsultāciju mehānisms saistībā ar pasākumiem, kas
ietekmē tirdzniecību un investīcijas. ·
Sadarbības un dialoga pastiprināšana,
definējot un izmantojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus. ·
Turpināt notiekošās divpusējās
sarunas par pakalpojumu tirdzniecības un
uzņēmējdarbības liberalizāciju. ALECA
noslēgšana ·
Uzsākt sarunas, lai noslēgtu ALECA
starp Maroku un ES, kas veicinātu viņu tirgu pakāpenisku
integrāciju. ·
Saistībā ar ALECA sarunām
būs iesaistītas šādas nozares (saraksts nav pilnīgs,
ņemot vērā prioritāro nozaru atlasi saistībā ar
tiesību aktu tuvināšanu): –
tehniskais regulējums saistībā ar
rūpnieciskajiem ražojumiem, atbilstības normas un
vērtēšana; –
publiskie iepirkumi; –
kapitāla kustība un maksājums; –
intelektuālā īpašuma tiesību
aizsardzība; –
sanitārie un fitosanitārie pasākumi; –
konkurences politika; –
muita un tirdzniecības veicināšana; –
dialogs par tirdzniecības aizsardzības
instrumentiem; –
pakalpojumu tirdzniecības liberalizācijas
padziļināšana un investīciju aizsardzība; –
tirdzniecība un ilgtspējīga
attīstība; –
iespēju uzlabot preferenču koncesijas,
kas piešķirtas saistībā ar brīvās tirdzniecības
nolīgumu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem,
pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un
zivsaimniecības produktiem, izvērtēšana, ņemot
vērā lauksaimniecības politiku, abu pušu attiecīgo produktu
jutīgumu un īpatnības. 6.3. Piekļuves tirgum
atvieglošana rūpniecības produktiem 6.3.1. Rūpniecības produktu
brīva aprite (ES saskaņotās jomas) Atvieglot piekļuvi
tirgum rūpniecības produktiem. Turpināt Marokas tiesību
aktu par rūpniecības produktiem saskaņošanu ar starptautisko un
Eiropas regulējumu un praksi ·
Saistībā ar īpašo statusu
turpināt saskaņot piemērojamos tiesību aktus ar ES
tiesību aktu kopumu un to īstenošanu, paaugstinot kvalitatīvu
infrastruktūru līmeni. ·
Turpināt tiesību aktu tuvināšanu
saistībā ar normām, tehnisko regulējumu un atbilstības
vērtēšanu, lai īstenotu progresīvu saskaņošanu ar
Eiropas tiesisko regulējumu horizontālā līmenī un
prioritārajās nozarēs. ·
Stiprināt institūcijas, kuras ir
atbildīgas par standartizāciju (IMANOR), akreditāciju (COMAC),
par atbilstības vērtēšanu, metroloģiju un tirgus
uzraudzību, it īpaši, veicot informācijas un speciālo
zināšanu apmaiņu un integrējot tās Eiropas un starptautiskajās
struktūrās, ieskaitot pievienošanos Eiropas sadarbībai akreditācijai
(EA). ·
Risināt sarunas par nolīgumu par
rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu
un atzīšanu (ACAA) kopīgas intereses nozarēs, kurās
tiesību normas un standarti ir tādi paši kā ES. 6.3.2. Ierobežojumu atcelšana (ES
nesaskaņotās jomas) Veicināt
preču apriti un uzlabot administratīvo sadarbību ·
Turpināt novērst diskriminējošos
pasākumus un nodrošināt, lai ieinteresētajām pusēm
būtu iespēja ierosināt risināšanai apzinātās
problēmas. ·
Stiprināt centrālo kontaktpunktu un
informācijas punktu, kas izveidots saskaņā ar Nolīgumu par
tehniskajām barjerām tirdzniecībā, lai atvieglotu
informācijas nodošanu un sadarbību starp ES un Maroku, kā
arī ar komersantiem. ·
Turpināt analizēt Marokas tiesību
aktus saistībā ar produktu marķēšanu, salikumu, ražošanu un
aprakstīšanu, lai tuvinātos ES pastāvošajiem
vispārējiem principiem. ·
Apzināt un izvērtēt ar tarifiem
nesaistītos šķēršļus un veicināt to novēršanu,
izmantojot Euromed tirdzniecības veicināšanas mehānismu. 6.4. Sanitārie un
fitosanitārie jautājumi Uzlabot dzīvnieku un augu
veselību un nodrošināt pārtikas un barības
nekaitīgumu, un veicināt tirdzniecību starp Maroku un ES ·
Turpināt īstenot PTO Līgumu par
sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (SPS)
un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) starptautiskos
standartus, Starptautisko Augu aizsardzības konvenciju (CIPV) un
Pārtikas kodeksu (Codex Alimentarius). ·
Uzlabot noteikumus saistībā ar
dzīvnieku veselību, augu veselību un pārtikas un
barības nekaitīgumu, un dzīvnieku labturību, lai
tuvinātos ES aizsardzības un noteikumu līmenim, ieskaitot
dzīvu dzīvnieku, pārtikas, barības, zivsaimniecības
produktu utt. higiēnas, identificēšanas un izsekojamības
noteikumus. It īpaši: –
tādu normatīvo un regulējošo aktu
pieņemšana, kas ir izstrādāti un apstiprināti
saskaņā ar ES 2007.–2009. gadā finansēto
mērķsadarbības projektu; –
Likuma Nr. 28-07 par pārtikas produktu nekaitīgumu
piemērošanas tekstu pieņemšana. ·
Jāiedrošina lauksaimniecības
pārtikas produktu rūpniecības, ietverot zivsaimniecības
nozares, uzlabošana, arī saistībā ar higiēnas un
sanitārijas normām saskaņā ar Likumu Nr. 28-07. ·
Sadarbība pesticīdu saskaņošanas,
atlikumu un piesārņojumu pārtikā un barībā
kontroles jomā un saistībā ar augu un augu
izstrādājumu aizsardzības pret kaitīgu organismu invāziju
pasākumiem. ·
Sadarbība ar Pārtikas nekaitīguma
valsts biroju (ONSSA) ar mērķi: –
uzlabot lipīgu dzīvnieku slimību
novēršanu un apkarošanu; –
īstenot jauno regulējumu
saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (Likums Nr. 28-07); –
nodrošināt robežkontroles punktu atbilstību; –
uzlabot laboratoriju līmeni, lai tās
akreditētu. ·
Turpināt sadarbību ar ONSSA, lai
īstenotu it īpaši reģionalizācijas sistēmu
saistībā ar dzīvnieku veselību, lai veicinātu eksportu
no Marokas preču brīvās tirdzniecības nolīguma starp
Maroku un Eiropas Savienību ietvaros. ·
Turpināt sadarbību saistībā ar
sanitārajiem brīdinājumiem un līdzdalību
ātrās brīdināšanas sistēmas
(RASFF) ietvaros saskaņā ar ES noteikumiem. ·
Turpināt Marokas piedalīšanos
sistēmā TRACES (Trade Control and Expert System). ·
Sadarbība ar ONSSA, lai Marokā
ieviestu lauksaimniecības pārtikas (dzīvnieku izcelsmes
pārtikas) uzņēmumu apstiprināšanas sistēmu. Šai
sistēmai ir: a) jāgarantē
patērētāju veselības aizsardzība Marokā; b) jābūt rīkam, ar kura
palīdzību palielinātu pārredzamību, paredzamību,
kontroļu uzticamību un tādā veidā atvieglotu
tirdzniecību; c) jābalstās uz
eksportētāju valstu oficiālo pārbaudes un
sertifikācijas sistēmu (nevis konkrētu produktu vai
uzņēmumu) efektivitātes vērtēšanu saskaņā ar
starptautiskajām direktīvām un it īpaši Pārtikas
kodeksa standartu CAC/GL 26-1997; d) jānodrošina ONSSA resursu
izmantošanas efektivitāte un lietderīgums. Konverģence.
Lai īstenotu šos mērķis, Maroka noteiks prioritātes un
pieņems nepieciešamos normatīvos un regulējošos aktus
(piemēram, Likuma Nr. 28-07 par pārtikas nekaitīgumu
piemērošanas dokumentus, kā arī dokumentu projektus, kuri ir
izstrādāti un apstiprināti saskaņā ar ES 2007.–2009. gadā
finansēto mērķsadarbības projektu). Maroka attiecībā
uz regulējuma konverģenci (ar ES atbalstu) ņems vērā
saistītos Eiropas tiesību aktus veterinārijas un
fitosanitārijas jomā.
6.5. Lauksaimniecība un
zivsaimniecība Lauksaimniecība Modernizācija un veiktspējas
palielināšana lauksaimniecības nozarē tirdzniecības
liberalizācijas ietvaros un saistībā ar Marokas Zaļā
plāna (Plan Maroc Vert (PMV))
perspektīvām: ·
Solidāras lauksaimniecības
attīstība (PMV II pīlārs), it īpaši saistībā
ar nelielām lauku saimniecībām neaizsargātos un
grūtībās nonākušos reģionos. Ierosinātie
prioritāro darbību veidi, kas saistīti ar partnerības
programmu stiprināšanu, ir: –
Vidusjūras koku audzēšanas
attīstība kalnu reģionos, lai cīnītos pret
nabadzību; –
vietējo produktu attīstīšana,
īpašu uzmanību pievēršot abu pušu kopējām
interesēm; –
ekonomisko apstākļu uzlabošana lauksaimniecības
nozarē, it īpaši saistībā ar mehanizāciju,
komercializāciju, pakalpojumiem maziem lauksaimniekiem, tehnoloģiju
inovācijām, pētniecību ražīguma un kvalitātes
uzlabošanai utt.); –
kvalitatīvu produktu ražošana, tostarp
bioloģiskā ražošana; –
sadarbība ģeogrāfiskās
izcelsmes norāžu jomā; –
dabas resursu un bioloģiskās
daudzveidības saglabāšana. ·
Veicināt kvalitatīvu ražošanu un
tirdzniecības nostiprināšanu starp nozarēm. ·
Sekmēt, stiprināt un veicināt
partnerību īstenošanu starp Marokas lauksaimniecības produktu
ražotāju profesionālajām organizācijām un tām
līdzvērtīgām organizācijām Eiropā. ·
Uzsākt sarunas, lai panāktu divpusēju
vienošanos par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu
aizsardzību, sākot ar trešo mēnesi pēc nolīguma par
lauksaimniecības, lauksaimnieciskās rūpniecības uz
zivsaimniecības produktu tirdzniecības liberalizāciju. ·
Palīdzēt Marokai īsā laikā
izpildīt nosacījumus, lai tā varētu piedalīties lauku
attīstības izmēģinājuma programmās (ENPARD)
un lai vidējā termiņā veicinātu iniciatīvas ENPARD
daudzgadu attīstību. Ar sanitāriju nesaistīto
prasību regulēšana un standartizēšana un lauksaimniecības
un zivsaimniecības produktu paraugprakses kodeksi ·
Tiesību aktu tuvināšana
saistībā ar lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu ar
sanitāriju nesaistītās atbilstības standartizēšanu un
paraugprakses kodeksiem, lai pakāpeniski tos saskaņotu ar Eiropas
tiesisko regulējumu. ·
Iestāžu, kuras ir atbildīgas par iepriekš
minētājiem aspektiem saistībā ar lauksaimniecības un
zivsaimniecības produktiem (Eksporta kontroles un koordinēšanas
autonomā iestāde (EACCE), ONSSA un citas),
stiprināšana un regulējuma noteikšana tām, it īpaši, veicot
informācijas apmaiņu un īstenojot to integrēšanu Eiropas un
starptautiskajās struktūrās. ·
Profesionāļu prasmju uzlabošana
saistībā ar regulējuma un atbilstības standartu, kas nav
saistīti ar sanitāriju, piemērošanu. Tirdzniecības veicināšana,
novēršot esošos ar tarifiem nesaistītos šķēršļus
lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem ·
Aktualizēt Marokas tiesību aktus par
pārtikas marķēšanu, salikumu, ražošanu, prezentēšanu un
lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu aprakstu. ·
ES pastāvošo vispārējo principu
saistībā ar produktu, kuri satur gaļu, taukvielas utt.,
marķēšanu tuvināšana. Uzlabot PMV
regulējuma tuvināšanas īstenošanu saistībā ar
konverģences mērķi ·
Lauksaimniecības nozares veiktspējas un
politikas stiprināšana: prezentēt ES iekšējos un
ārējos Eiropas regulējuma mehānismus, it īpaši
dažādus lauksaimniecības produktu tirgu kopējo organizāciju
mehānismus, kā arī PAC. ·
Uzlabot produktu un tirgu stratēģisko
izpēti papildus jaunajai lauksaimniecības modernizācijas
politikai. Zivsaimniecība Nodrošināt
zivsaimniecības pārvaldības sistēmas īstenošanu
saskaņā ar Halieutis attīstības stratēģiju un
zivsaimniecības kopējo politiku saistībā ar zivsaimniecības
resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un kopīgas
intereses jomām ·
Nodrošināt resursu ilgtspēju (plāna Halieutis-PH
1. virziens): –
stiprināt zinātnisko
pētniecību; –
vispārināt zivsaimniecību
apgādāšanas sistēmu, izmantojot kopējo pieļaujamo
nozveju (KPN); –
modernizēt floti un pielāgot zvejas
piepūli; –
turpināt cīņu pret nelegālo,
nereģistrēto un neregulēto (NNN) zveju; –
stimulēt akvakultūras
attīstību. ·
Optimizēt ražošanu (PH
2. virziens): –
modernizēt ostu un izkraušanas vietu, kas
paredzētas zivsaimniecībai, infrastruktūru; –
nodrošināt efektīvu ostu teritoriju
pārvaldību. ·
Uzlabot zivsaimniecības produktu
valorizāciju un to komercializācijas nosacījumus (PH 2.
un 3. virziens): –
veicināt rūpnieku piekļuvi
kvalitatīvām izejvielām; –
stimulēt rūpnieciskās ražošanas
diversifikāciju un orientēšanos uz pirmtirgiem; –
strukturēt un padarīt dinamisku
iekšējo tirgu; –
sekmēt zivsaimniecības produktu
tirdzniecību, lai veicinātu brīvās tirdzniecības zonas
veidošanos. ·
Transversālo jautājumu integrēšana: –
valsts pārvalde — stiprināt
profesionālo asociāciju konsultatīvo lomu un veicināt
dialogu starp dažādiem nozares segmentiem; –
juridiskie noteikumi — konsolidēšana,
paskaidrošana un atjaunināšana; –
kontrole un uzraudzība — līdzekļu
stiprināšana visā nozarē; –
kvalitāte un higiēna — tādu
līdzekļu un ierīču ieviešana, kuras ļauj
nodrošināt izsekojamību visā nozarē [saistīts ar
5.4. punktu]; –
cilvēkresursi un nodarbinātība — zvejas
nozarē strādājošo nodarbinātības novērošanas
centra izveide (darba apstākļi, profesionāļu sieviešu
sagatavošana, pielāgošanās ekonomiskajai videi pasākumi); –
konkurētspējas centru izveide. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka, ar ES atbalstu,
ņems vērā Regulu par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku (EK Nr. 2371/2002 un
saistītie dokumenti), kā arī kopējās
zivsaimniecības politikas īpašos noteikumus kopējās
intereses jomās, proti: –
vides dimensijas integrēšana; –
kontrole, izsekošana un uzraudzība; –
atbalsts pētniecībai. Halieutis stratēģijas
īstenošana saskaņā ar regulējuma konverģences
mērķi, kas galvenokārt saistīts ar zivsaimniecības
resursu ilgtspēju ·
Turpināt tāda jauna atbilstīga
tiesiskā regulējuma pieņemšanu, kas valsts tiesību aktos
integrē Eiropas noteikumus, kuri piemērojami cīņai pret NNN
zveju, un it īpaši 2008. gada 29. septembra Regulu (EK)
Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu,
novērstu un izskaustu NNN zveju. ·
Attīstīt spēju izsekot un
kontrolēt zvejas īstenošanu un likumīgu zivsaimniecības
produktu apriti visā nozarē. Šī spēja ir saistīta ar: –
cilvēkresursiem, kuri ir īpaši
apmācīti šai jaunajai misijai; –
līdzekļiem datu elektroniskai
pārvaldībai, kas saderīgi ar ES standartiem, galvenokārt
paredzētiem Marokas zivsaimniecības produktiem; –
zvejas kuģu pozīcijas izsekošanu,
izmantojot satelītu. ·
Turpināt pieņemt un īstenot tiesisko
regulējumu, kas paredzēts jūras vides saglabāšanai un
šās vides aizsardzībai no piesārņojuma. ·
Nodrošināt ar ienākumiem Nacionālo
Zivsaimniecības pētniecības institūtu (INRH), kura
pienākums ir uzraudzīt jūras vides aprīkojuma un
attiecīgo pētniecības un izsekošanas līdzekļu
kvalitāti. ·
Attīstīt akvakultūras darbības
un atbalstīt iestādi, kas veltīta akvakultūrai
(Akvakultūras attīstības nacionālā aģentūra),
pieņemot stimulējošu tiesisko regulējumu, kurā ir
ievērotas starptautiskās normas un standarti saistībā ar
vides aizsardzību, lai veicinātu investīcijas nozarē. ·
Turpināt zivsaimniecības flotes
modernizāciju, nepalielinot zvejas kapacitāti. ·
Nodrošināt to normu īstenošanu un
pilnīgu ievērošanu, kas pieņemtas starptautiskajās un
reģionālajās zivsaimniecības pārvaldes
organizācijās, it īpaši Starptautiskajā Atlantijas tunzivju
saglabāšanas komisijā (ICCAT) un Vispārējā
svaru un mēru konferencē (CGPM). ·
Sekmēt zvejas piepūles regulēšanu
atkarībā no resursu izmantošanas līmeņa. ·
Iedrošināt selektīvās zvejas
rīku izmantošanu. ·
Veicināt kuģu radītā
piesārņojuma novēršanu. ·
Piemērot normas un prasības
saistībā ar jūrnieku apmācību un veselību. ·
Pastiprināt cilvēku meklēšanu un
glābšanu jūrā. 6.6. Brīvība veikt
uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbību likums,
grāmatvedība un revīzija Uzņēmējdarbība Uzņēmējdarbības
veicināšana un darījumu vides uzlabošana ·
Veicināt sabiedrībām
labvēlīgu vidi, īpaši pievēršot uzmanību tiesu
sistēmas reformai, procedūru vienkāršošanai un
birokrātiskā sloga mazināšanai. ·
Ieviest pasākumus, kas ļautu
nodrošināt uzņēmumu izveidi „tiešsaistē”. ·
Marokas Investīciju attīstības
aģentūras kā galvenā punkta ārzemju
investīcijām nostiprināšana. ·
Nodrošināt regulāru dialogu ar
ārzemju investoru pārstāvjiem, lai uzlabotu
uzņēmējdarbības apstākļus. ·
Stiprināt sadarbību ar Euromed
investīciju veicināšanas aģentūrām. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka īpašu
uzmanību pievērsīs: –
administratīvo procedūru vienkāršošanai
(pārliecinoties, lai administratīvās procedūras
saistībā ar piekļuvi un pakalpojumu darbību īstenošanu
būtu pārredzamas, samērīgas, balstītas uz
objektīviem kritērijiem, lai pakalpojumu sniedzējiem
nodrošinātu paredzamību un juridisko drošību); –
pakalpojumu sniedzēju pavadīšanai,
īstenojot to administratīvās procedūras (stiprinot pieejamo
informāciju vai ieviešot vienotus kontaktpunktus pakalpojumu
sniedzējiem); –
„e-regulu” sistēmas īstenošanas
vispārināšanai visos Marokas investīciju reģionālajos
centros (CRI). Uzņēmējdarbības
tiesības Uzņēmējdarbības
tiesību saskaņošana, lai nodrošinātu visu pušu aizsardzību
un veicinātu uzņēmējdarbību ·
Akcionāru un citu pušu aizsardzības
uzlabošana saskaņā ar Eiropas normām un praksi šajā
jomā. ·
Pabeigt labas pārvaldības kodeksu
dažāda veida uzņēmumiem un valsts iestādēm
saskaņā ar Eiropas un starptautiskajām normām un sekot visu
esošo kodeksu piemērošanai. ·
Turpināt Marokas Administratoru institūta
(IMA) atbalstīšanu, lai informētu un izplatītu
uzņēmumu labas pārvaldības principus (tikšanās,
diskusiju forumi, tīmekļa vietnes...) un lai nodrošinātu
stratēģiskās izpētes darbības un pētniecību
uzņēmumu vadības jomā (publikācijas, izpētes,
uzņēmumu vadības novērošanas centri). ·
Pabeigt komercreģistra un publicēšanas
oficiālajā vēstnesī, lai informētu trešās
personas, sistēmas modernizēšanu. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka regulējuma
konverģences nolūkā, izmantojot ES atbalstu, ņems
vērā Eiropas uzņēmējdarbības tiesību normas. Grāmatvedība
un revīzija Eiropas un starptautisko
grāmatvedības un revīzijas normu piemērošana, it īpaši
uzņēmumiem, kuri kotējas biržā ·
Turpināt centienus, lai veicinātu
kvalitatīvu revīzijas speciālistu nodrošināšanu. ·
Turpināt pasākumus, kas uzsākti, lai
veicinātu starptautisko un Eiropas grāmatvedības un
revīzijas normu pielāgošanu un piemērošanu
sabiedrībām, kuras kotējas biržā, it īpaši: –
Padomes 1978. gada 25. jūlija
Ceturtā direktīva, kas pamatojas uz Līguma 54. panta
3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu
sabiedrību gada pārskatiem (78/660/EEK); –
Padomes 1983. gada 13. jūnija
Septītā direktīva, kas pamatojas uz Līguma 54. panta
3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem
pārskatiem (83/349/EEK); –
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada
19. jūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko
grāmatvedības standartu piemērošanu; –
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu
obligātās revīzijas. 6.7. Pakalpojumi, finanšu
pakalpojumi un pasta pakalpojumi Turpināt Marokas
pakalpojumu nozaru attīstību ·
Marokas tiesību aktu tuvināšana ES
tiesību aktiem saistībā ar vispārēju vai nozaru
piemērošanas regulējumu attiecībā uz Marokas tiesību
aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem. ·
E-komercijas attīstības veicināšana. ·
Pakalpojumu tirdzniecības
novērtēšanas spēju stiprināšana. ·
Pamatā paredzēt protokolā par
pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmējdarbību atvieglot
diskusijas par savstarpēju profesionālo kvalifikāciju
atzīšanu, lai veicinātu pakalpojumu sniedzēju mobilitāti. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka ņems
vērā: –
Direktīvu 2000/31/EK par elektronisko
tirdzniecību; –
Direktīvu 2006/123 par pakalpojumiem
iekšējā tirgū (darbi saistībā ar vienotajiem
kontaktpunktiem un administratīvās vienkāršošanas principu un
elektronisko administratīvo procedūru, kas uzsāktas sakarā
ar Direktīvas 2006/123 transponēšanu, sistematizēšana). Finanšu pakalpojumi Turpināt
finanšu pakalpojumu (banku, apdrošināšanas un kapitāla tirgus)
reformu saistībā ar regulējumu un uzraudzību, tuvinoties
Eiropas tiesību normām (konverģencei finanšu nozare ir
atzīta kā prioritāra) ·
Turpināt Bāzeles II kapitāla
sistēmas, kā arī grozījumu (Bāzele III)
piemērošanu. ·
Saglabāt atbilstīgu bankas depozītu
garantijas sistēmu. ·
Turpināt stiprināt finanšu tirgu
uzraudzības regulējumu, nodrošinot konverģenci ar ES
regulējumu. ·
Turpināt stiprināt finanšu iestāžu,
finanšu tirgu un apdrošināšanas uzņēmumu uzraudzības
iestāžu prerogatīvas, efektivitāti un neatkarību
saskaņā ar starptautiskiem standartiem; attīstīt
makrouzraudzību. ·
Stiprināt institucionālo un
regulējošo ietvaru, lai attīstītu apdrošināšanas un
kustamās mantas tirgu. ·
Turpināt stiprināt finanšu
uzraudzības efektivitāti un uzticamību saskaņā ar
Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) ieteikumiem ziņojumā par
finanšu nozares attīstības programmu (FSAP). Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus,
Maroka ņems vērā šādu ES acquis (pēc
trūkumu analīzes veikšanas un prioritāšu izvērtēšanas,
pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu konverģences analīzi, kā
arī atkarībā no līdzekļiem, kas nepieciešami, lai
nodrošinātu šo konverģenci; sk. II pielikumu). Pasta pakalpojumi Turpināt pasta nozares
attīstības procesu Marokā ·
Pieredzes un speciālo zināšanu
apmaiņa saistībā ar pasta nozares regulējumu, ietverot
mērķi panākt tiesiskā regulējuma konverģenci ar
ES tiesisko regulējumu. ·
Pieredzes apmaiņa, lai uzlabotu pakalpojumu
kvalitāti. ·
Pieredzes un speciālo zināšanu
apmaiņa, lai stiprinātu pasta tirgu attīstības spēju
un elektroniskās komercijas piedāvājuma pieauguma
perspektīvas. ·
Skaidru noteikumu ieviešana attiecībā uz
atļaujām, kas piešķirtas pakalpojumu sniedzējam, kurš
darbojas konkurencei atvērtā pasta segmentā. ·
Strādāt, lai izveidotu skaidrus
noteikumus saistībā ar „universālo pakalpojumu”:
piedāvāt noteiktas kvalitātes pasta pakalpojumus, kas
pastāvīgi tiek sniegti vienas puses visas teritorijas punktos par
cenām, kuras ir pieejamas lietotājiem, precizējot to
finansēšanas veidu. ·
Raudzīties, lai regulējošo iestāžu
lēmumi un to izmantotās procedūras būtu objektīvas
attiecībā uz visiem tirgus dalībniekiem, un novērst jebkuru
pretkonkurences praksi pasta un sūtījumu segmentu tirgos. ·
Strādāt, lai, tiklīdz tas ir
iespējams, izveidotu regulējošo iestādi, kura juridiski ir
nošķirta no visiem pasta un sūtījumu pakalpojumu
sniedzējiem un nav veidojusies no šāda pakalpojuma sniedzēja. Konverģence. Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra
Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta
pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu
kvalitātes uzlabošanai, ar grozījumiem, kas veikti saskaņā
ar Direktīvām 2002/39/EK un 2008/06/EK. 6.8. Kapitāla aprite un
kārtējie maksājumi Virzība uz progresīvu
kapitāla konta atvēršanu ·
Turpināt progresīvu kapitāla konta
atvēršanu. ·
Veikt paraugprakses apmaiņu saistībā
ar pāreju uz pilnīgu kapitāla konta atvēršanu. ·
Ieviest kapitāla kustības
uzraudzības mehānismu. 6.9. Publiskie iepirkumi Uzlabot publisko iepirkumu
piešķiršanas un koncesiju procedūru pārredzamību un
efektivitāti ·
Turpināt Marokas tiesību aktu
tuvināšanu Eiropas tiesību normām, lai nodrošinātu
atklātību, pārredzamību, vienlīdzīgu
piekļuvi informācijai un konkurences nodrošināšanu. ·
Ieviest efektīvu un neatkarīgu to strīdu
risināšanas sistēmu, kuri saistīti ar iepirkuma procedūru. ·
Turpināt administratīvo procedūru,
valsts līgumu īstenošanas pārvaldības un izsekošanas
procedūru modernizēšanu, it īpaši, turpinot īstenot
procedūru dematerializāciju. ·
Normalizēt valsts uzņēmumu un
iestāžu iepirkumu procedūras, kas it īpaši radītas, lai
apmierinātu vispārējas intereses vajadzības, kuras nav
rūpnieciskas vai komerciālas. ·
Uzlabot režīmus tādu tīkla operatoru
iegādei, kuri darbojas ūdens, enerģijas, transporta un pasta
pakalpojumu nozarēs. ·
Īstenot efektīvu valsts un
pašvaldību iegādes/pasūtījumu veikšanas speciālistu,
kā arī aģentu, kas atbildīgi par iepirkumu procedūru
īstenošanu, apmācību. Konverģence.
·
Attiecībā uz publisko iepirkumu
procedūrām un koncesijām — Direktīva 2004/17/EK
un Direktīva 2004/18/EK. ·
Lai uzlabotu apelācijas procedūru
saistībā ar iepirkumu procedūrām un koncesijām
efektivitāti, Direktīva 89/665/EEK un Direktīva 92/13/EEK,
kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/66/EK. 6.10. Konkurences politika Izveidot
mūsdienīgu satvaru konkurences politikai un stiprināt konkurenci
regulējošo iestāžu spēju tās īstenošanai ·
Veikt Likuma Nr. 06/99 reformu, lai
konsolidētu pašreizējo konkurences institucionālo shēmu,
izveidojot vienotu iestādi (Konkurences padomi, jaunu konstitucionālo
iestādi), kurai nodotu visus pienākumus saistībā ar
jaunās konkurences politikas īstenošanu, statusu, kas nodrošina
pārvaldības autonomiju un pašiniciatīvas varu ar iespēju
tiesas kontrolē veikt izmeklēšanas un piespiedu lēmumu
pieņemšanas varu ar iespēju sniegt ne tikai konsultējošus, bet
arī ierobežojošus atzinumus. ·
Stiprināt konkurences tiesību
piemērošanas administratīvās spējas un apzināt
iespējamās sadarbības darbības (tirgus analīzes
tehnikas, konkurences izmeklēšanu īstenošana, apvienošanos kontrole,
strīdu izšķiršana). ·
Koordinēšana un konkurences iestāžu un
nozares regulatoru apvienošanās, Konkurences padomei atstājot
ekskluzīvu kompetenci saistībā ar cīņu pret
pretkonkurences praksi un ekonomisko apvienošanos kontroli. ·
Nodrošināt specializētu
izglītību tiesnešiem, kuriem ir jāizskata lietas un
apelācijas prasības saistībā ar konkurenci. ·
Veicināt pakāpenisku Marokā
spēkā esošā tiesiskā regulējuma īstenošanu, it
īpaši par nediskriminācijas, pārredzamības un taisnīgu
procedūru principu ievērošanu. 6.10.1. Valsts atbalsts Pāriet pie
vienotas valsts atbalsta, atbrīvojumu un to lomas saistībā ar
konkurenci definīcijas ·
Regulāra ziņojumu atjaunināšana. ·
Uzlabot valsts atbalsta definīciju,
metodoloģiju un uzskaiti . ·
Paplašināt informācijas apmaiņu par
valsts atbalstu un tiešu budžeta atbalstu un noteikt to ietekmi uz konkurenci. ·
Izstrādāt atbalsta veida, atbalsta
saderības ar konkurences principiem vienoto definīciju. 6.11. Intelektuālais un
rūpnieciskais īpašums Nodrošināt
pakāpenisku tuvināšanos ES aizsardzības līmenim un
stiprināt šo noteikumu efektīvu piemērošanu, ņemot
vērā valsts tiesību aktu saskaņošanu ar PTO nolīgumu
par starptautiskiem nolīgumiem par intelektuālo tiesību
aizsardzību (ADPIC). Īpašie mērķi ·
Marokas tiesību aktu
tuvināšana ES tiesību aktiem[3]: –
plaisas apzināšana, kas pastāv
saistībā ar intelektuālo īpašumu (patenti, dizainparaugi un
modeļi, preču zīmes); –
tādu tiesību aktu izstrāde un
īstenošana, kuros ir iekļauta tiesību aktu tuvināšana, it
īpaši saistībā ar patentiem, dizainparaugiem un modeļiem,
preču zīmēm (sk. pašreizējo sadarbību ar Eiropas
Patentu iestādi (EPI)); –
plaisas, kas pastāv saistībā ar
autortiesībām un blakustiesībām, analīze un tādu tiesību
aktu īstenošana, kuros ir iekļauta nepieciešamā tiesību
aktu tuvināšana. ·
Administratīvās
un tiesu veiktspējas stiprināšana: –
intelektuālā īpašuma tiesību
īstenošanas stiprināšana, nodrošinot efektīvus atturošus un
sodīšanas pasākumus (tiesas, muita); –
turpināt un stiprināt OMPIC
attīstības mērķus līdz 2015. gadam; –
vajadzību apzināšana un
apmācības īstenošana, analīze un informācijas un
uzziņu sistēmu uzlabošana (OMPIC); –
vajadzību analīze un Marokas Autortiesību
biroja (BMDA) administratīvās veiktspējas
stiprināšana; –
sadarbības turpināšana ar EPI un ES Iekšējā
tirgus saskaņošanas biroju (preču zīmes, paraugi un modeļi)
(ITSB). ·
Koordinēšana,
sadarbība un informēšana par cīņu ar viltošanu un
pirātismu: –
pastiprināt centienus, lai nodrošinātu
intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu īstenošanu,
it īpaši, pastiprinot tiesisko uzraudzību; –
tādu līdzekļu īstenošana un
stiprināšana, kas paredzēti cīņai uz vietas pret viltošanu
un pirātismu, stiprinot muitai un tiesu sistēmai piešķirtās
pilnvaras un administratīvo veiktspēju; –
viltošanas un pirātisma ietekmes uz valsts
radošo darbu un inovācijām analīze un izvērtēšana; –
sabiedrības informēšana par to, cik
svarīgas intelektuālā īpašuma tiesības ir valsts
ekonomikas izaugsmei; –
sadarbība ar privāto sektoru un
citām saistītām iestādēm un pastāvīgās
darbības dibinājumiem cīņai ar viltošanu un pirātismu
(Intelektuālā īpašuma un pretviltošanas valsts komitejas (CONPIAC)
rīcības plāns, dialogs ar asociācijām utt.). ·
Sadarbība un sarunas: –
noslēgt sarunas ar EPI par apstiprināšanas
nolīgumu; –
turpināt un stiprināt sadarbību ar
dalībvalstu un citu valstu iestādēm un OMPIC; –
sadarbība, īstenojot Tirdzniecības
nolīgumu viltojumu novēršanas jomā (ACTA) un
koordinējot cīņu ar viltojumiem; –
turpināt Marokas tiesību aktu
tuvināšanu Eiropas tiesību aktiem, pabeigt pievienošanos
konvencijām, kas paredzētas Asociācijas nolīguma
39. pantā, un īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona Uzņēmumu
hartu tās dimensijā saistībā ar inovāciju. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus, Maroka ņems
vērā esošo ES acquis; sk. II pielikumu. 6.12. Muita Turpināt stiprināt muitas
administratīvo veiktspēju un saskaņot muitas tiesību aktus
ar starptautiskām un Savienības tiesību normām, un
turpināt īstenot muitas pasākumus, kuri atvieglo
tirdzniecību, tajā pašā laikā nodrošinot
starptautiskās loģistikas ķēdes drošību ·
Ieviest atzīto
komersantu savstarpējās atzīšanas procedūras: –
Marokā atzītā komersanta
procedūras un statusa diagnostika; –
stiprināt dialogu par atzītā
komersanta sistēmu, balstoties uz Marokā veikto procedūras un
statusa diagnostiku, lai, iespējams, panāktu savstarpēju
atzīto komersantu atzīšanu. ·
Turpināt darbu, lai īstenotu
pārvaldību, kas robežas līmenī saskaņota ar citiem
dalībniekiem (vienots kontaktpunkts). ·
Noslēgt reģionālo konvenciju par
Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes
noteikumiem un īstenot to. ·
Marokas līdzdalība un
iesaistīšanās Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes
noteikumu, kas ietverti reģionālajā konvencijā,
pārskatīšanas procesā. ·
Kontroles ķēdes reforma: –
uzlabot apriori kontroli, organizējot
darbseminārus, plānojot vadošo operatīvo vienību
apmeklējumus, nodrošinot piekļuvi profesionālai
informācijai un veidojot datubāzes par transportlīdzekļu un
preču kustību; –
uzlabot aposteriori kontroles sistēmu,
izmantojot labāko praksi un nodrošinot tehniskos līdzekļus
īpaši pielāgotu datorizētu lietojumprogrammu veidā; –
nodrošināt, lai Marokas muitas izmanto
datorizētu risku analīzi un datorizētu datu apmaiņu par
tirdzniecības operācijām (starptautiskā tīkla muitas). ·
Publiskās un privātās
partnerības izveide, it īpaši Ētikas novērošanas centra
ietvaros, lai šī iestāde lietderīgi pildītu savu lomu,
pamatojoties uz Pasaules Muitas organizācijas (PMO) Arušas
deklarācijas principiem. ·
Kombinētās nomenklatūras
pastāvīga piemērošana un pielāgošana. ·
Marokas līdzdalības īstenošana Savienības
programmā „Muita 2013” un visās turpmākajās
programmās, kas atvērtas trešām valstīm. 6.13. Uzņēmuma politika Maroka apņemas īstenot Eiropas un
Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartu, kas ir kļuvusi par
kopējo atsauces dokumentu Vidusjūras reģiona valstīm,
ieskaitot Maroku, lai uzlabotu apstākļus investīcijām,
stimulētu uzņēmējdarbības garu, veicinātu
investīcijas un piekļuvi tirgum Eiropas un Vidusjūras
reģionā. Uzlabot vidi un apstākļus
konkurētspējīgu uzņēmumu attīstībai un
investīciju veicināšanai ·
Uzlabot
uzņēmējdarbības vidi un turpināt Eiropas un
Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartas īstenošanu,
ņemot vērā secinājumus un kopējo
izvērtējumu, kas īstenots 2008. gadā, ņemot
vērā 77 rādītājus saistībā ar desmit hartas
darbības jomām[4].
Īpaši jāapņemas īstenot virzību šādās
jomās: –
regulējuma reforma un administratīvā
vienkāršošana; –
piekļuve finansējumam; –
inovāciju politika; –
cilvēku kapitāls (apmācība
uzņēmējdarbības garā un prasmju uzlabošana). ·
Veicināt starpministriju un visu publiskā
un privātā sektora aģentu, kuriem rūp uzņēmumu
attīstība un inovāciju veicināšana, koordinēšanu. ·
Veicināt Uzņēmējdarbības vides
valsts komitejas (CNEA) darbus, kas publiskās un privātās
partnerības ietvaros ir ļāvuši paātrināt reformu
apzināšanu un īstenošanu saistībā ar
uzņēmējdarbības apstākļiem, it īpaši
attiecībā uz administratīvo procedūru vienkāršošanu un
pārredzamības stiprināšanu, darījumu juridiskās vides
stiprināšanu, komerciālo strīdu risināšanas uzlabošanu. ·
Ieviest uzņēmējdarbības vides
reģionālās komitejas. ·
Kopīgi izvērtēt progresu, kas
panākts valstīs, un to ieguvumus uzņēmumiem, piedaloties
panākumu reģionālajās novērtēšanas un
salīdzināšanas darbībās, izmantojot kopīgus
rādītājus. ·
Pārskatīt Eiropas un Vidusjūras
reģiona Uzņēmumu hartu, lai varētu labāk ņemt
vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzības,
iedvesmojoties no Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta.
Īpašu uzmanību pievērst vīriešu un sieviešu
vienlīdzībai, uzņēmumu sociālajai atbildībai un
vides aizsardzībai. ·
Uzlabot investoru uzņemšanu un vietējo
investīciju piesaisti. ·
Attīstīt rūpnieciskās,
komerciālās un tehnoloģiskās mitināšanas
infrastruktūras, it īpaši inovāciju kvartālus, un
veicināt kopas izveidi. ·
Ieviest sistēmu, kas ir labvēlīga
pētniecības un inovāciju attīstībai. ·
Uzlabot piekļuvi rūpnieciskajām
zemēm, atvieglojot nekustamo īpašumu nodošanu un būvatļauju
saņemšanu. ·
Mobilizēt vietējos uzņēmumus
saistībā ar ārvalstu investīcijām, lai stimulētu
inovāciju un endogēnu ekonomikas attīstību. ·
Veicināt Marokas inovāciju centra (CMI)
izveidi un tā darbību. ·
Ieviest jauna inovāciju uzņēmuma un
patstāvīgā uzņēmēja („auto-entrepreneur”)
statusu. ·
Stiprināt atbalstu visiem mazajiem
uzņēmumiem (TPE) valsts stratēģijas ietvaros, kas
paredzēta šādas kategorijas uzņēmumiem. ·
Uzlabot tiesiskās aizsardzības
līdzekļus uzņēmumiem (ieskaitot MVU), izstrādājot
alternatīvas metodes konfliktu risināšanai (mediācija un
šķīrējtiesa). ·
Uzlabot Komerclietu tiesas lēmumu
apstrādes kvalitāti un laiku. ·
Stiprināt sadarbību ar Vidusjūras
reģiona partneriem saistībā ar pirātismu un viltošanu, it
īpaši veicot informācijas un pieredzes apmaiņu šajā
jomā. ·
Valsts aģentūrai ir jāievieš un
jāizvērš Marokas MVU novērošanas centrs kā
uzņēmumu tīklu analīzes un izsekošanas rīks, lai
veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu attīstību. 6.14. Rūpnieciskā
sadarbība Stiprināt
kapitāla un pētniecības pievilcības spēju ·
Veicināt tehnoloģiju nodošanu un
rūpniecisko partnerību. ·
Izplatīšanas un inkubatoru zonas ieviešana,
atbalstot pētniecību un izstrādi tajās nozarēs, kas
Marokā atzītas par vadošajām. ·
Veicināt mērķsadarbību un
partnerību ar Eiropas kopām. ·
Stiprināt pieredzes un paraugprakses
apmaiņu saistībā ar pētniecību un izstrādi un
rūpnieciskajām inovācijām, un it īpaši aspektos, kas
saistīti ar kopu veidošanu, tehnoloģisko platformu un
tehnoloģiju parku izveidi inovāciju kvartāliem. ·
Attīstīt partnerību darbības,
lai pavadītu tādu rūpniecisko darbību rašanos un
attīstību, kas saistītas ar atjaunojamo enerģiju, to darot
saistītās valsts enerģētikas stratēģijas ietvaros. Turpināt dialogu
par tekstilrūpniecības/ apģērbu rūpniecības nozares
nākotni ·
Aizvien pastiprināt paraugprakses apmaiņu
starp valstu administrācijām, rūpnieciskajām
asociācijām, uzņēmumiem, pētniecības centriem un
citiem sociālajiem partneriem, kuri Eiropas un Vidusjūras
reģionā ir iesaistīti tekstilizstrādājumu un
apģērbu rūpniecībā. ·
Padziļināt diskusijas ne tikai par uzdevumiem
tekstilizstrādājumu un apģērbu rūpniecības
nozarei, bet arī par iespējamajiem nākotnes virzieniem un
konkrētām darbībām nozares inovācijām un ar
mērķi palielināt tekstilizstrādājumu un
apģērbu konkurētspēju Eiropas un Vidusjūras
reģionā. Veicināt dialogu par
rūpniecības nozarēm ·
Stiprināt paraugprakses apmaiņu un
diskusijas starp dažādiem nacionālajiem partneriem, kuri ir iesaistīti
nozarē, ne tikai par problēmām, ar kurām saskaras
rūpniecības nozares, bet arī par iespējamajiem
nākotnes virzieniem un konkrētām darbībām, lai
atjauninātu valsts rūpniecības tīklu un palielinātu
Marokas rūpniecisko konkurētspēju. ·
Stiprināt dialogu vairākās jomās
un/vai nozarēs, kas saistītas ar rūpniecības politiku,
piemēram, MVU politiku, tūrismu, kosmosu, izejvielām,
standartizēšanu un ACAA. Veicināt uzņēmumu
ilgtspējīgu attīstību ·
Veicināt tehnoloģiju,
pārvaldības un racionalizēšanas paraugprakses nodošanu un
īpašo zināšanu apmaiņu saistībā ar
ilgtspējīgu attīstību, pavadot Marokas uzņēmumus
to attīstības centienu īstenošanā. Ieviest Eiropas un
Vidusjūras reģiona rūpnieciskās sadarbības
reģionālās darba programmas, kuru izsekošana tiek
nodrošināta ar Marokas līdzdalību ·
Piedalīšanās Eiropas un Vidusjūras
rūpnieciskās sadarbības darbībās
reģionālā līmenī. 6.15. Patērētāju
aizsardzība ·
Turpināt Marokas tiesību aktu
tuvināšanu ES tiesību aktu kopumam un pabeigt valsts tiesisko
regulējumu attiecībā uz patērētāju
aizsardzību. ·
Stiprināt it īpaši Patēriņa
augstākās padomes un Marokas patēriņa centra
administratīvo veiktspēju, lai varētu efektīvi un pareizi
īstenot patērētāju aizsardzības politiku. ·
Marokai jāturpina veicināt
neatkarīgas Marokas patērētāju aizsardzības
asociācijas un jāīsteno līdzekļi, kas paredzēti
Marokas patērētāju asociāciju projektu īstenošanai. ·
Jāizveido Marokas patēriņa centrs. 6.16. Darbinieki un
sociālā nodrošinājuma koordinēšana Pilnībā īstenot
apņemšanās saistībā ar Asociācijas nolīguma par
darbiniekiem un sociālā nodrošinājuma koordinēšanu
nosacījumiem ·
Saskaņā ar esošajiem tiesību aktiem
ieviest sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu. ·
Raudzīties, lai pilnībā tiktu
piemērots noteikums par vienlīdzīgu attieksmi darbā, par
atlīdzību un atlaišanu gan attiecībā uz darbiniekiem marokāņiem,
gan likumīgi nodarbinātiem ES pilsoņiem. ·
Garantēt pilnīgu nediskriminācijas
noteikuma īstenošanu saistībā ar sociālo nodrošinājumu
darbiniekiem un to ģimenes locekļiem. 6.17. Statistika Pabeigt Marokas
tiesību normu saskaņošanu ar Eiropas un starptautiskajām
normām ·
Pieņemt un īstenot likumu par statistiku
un turpināt 2013.–2017. gada rīcības plāna
īstenošanu. ·
Turpināt statistikas datu un metožu
saskaņošanas darbu, lai nodrošinātu statistikas atbilstību Eiropas
paraugpraksei. ·
Turpināt uzlabot un kvantitatīvi un
kvalitatīvi attīstīt valsts statistikas sistēmu. ·
Izveidot tirdzniecības nozares un jauno
tehnoloģiju nozares novērošanas centru un inovāciju
novērošanas centru. ·
Marokas Valūtas biroja sadarbība ar
Eiropas iestādēm, kas atbildīgas par maksājumu bilances
statistikas izstrādi. 7. TRANSPORTS, ENERĢIJA,
VIDE, INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA, PĒTNIECĪBA UN IZSTRĀDE 7.1. Transports un
infrastruktūra 7.1.1. Infrastruktūru tīkla
attīstība (ceļi, autoceļi, lidostas, ostas un Eiropas
tīkla savienojumi) Īstenot valsts transporta un
infrastruktūras politiku, ieviešot kvalitatīvu,
veiktspējīgu, konkurētspējīgu transporta sistēmu,
kas balstās uz turpmāk norādītajiem virzieniem ·
Konsolidēt un akcentēt transporta
infrastruktūru un to savienojumu ar reģionālajiem tīkliem,
it īpaši Eiropas transporta tīklu (TEN-T) attīstības
un uzturēšanas politiku, un veicināt
privātuzņēmēju līdzdalību nozarē. ·
Attīstīt Marokas loģistikas un
ekonomikas konkurētspēju, it īpaši, ieviešot loģistikas
zonas, attīstot dalībniekus un cilvēkresursus un
optimizējot preču plūsmu. ·
Veicināt mobilitāti un
ilgtspējīgu transportu, attīstot veiktspējīgas
transporta sistēmas, kuras aizsargā apkārtējo vidi un
īpašumu un personu drošību. ·
Veicināt normatīvā un tiesiskā
regulējuma tuvināšanu Eiropas un starptautiskajiem normatīvajiem
aktiem transporta jomā. ·
Izstrādāt valsts regulējumu, lai
sagatavotu pilsētu ilgtspējīgas attīstības plānus
galveno pilsētu izmantotājiem un kravām un sekotu tiem. Reģionālais elements ·
Turpināt piedalīties plānošanā
saistībā ar transporta infrastruktūrām Vidusjūras
reģionā, it īpaši nākotnes Vidusjūras reģiona
transporta tīklu, un definēt līdzekļus tā
īstenošanai, kā arī savienojumu ar Eiropas transporta tīklu
uzlabošanai. ·
Turpināt piedalīties paplašināšanas
sistēmu, izmantojot satelītu, globālo navigācijas
sistēmu, kā arī pielietojumu, kuri balstās uz šo
tehnoloģiju, izstrādē Vidusjūras reģionā un
jaunā reģionālā projektā Euromed GNSS II
saistībā ar satelīta navigāciju. ·
Veikt nepieciešamos veicināšanas
pasākumus saskaņā ar PART (Vidusjūras reģiona
transporta reģionālais rīcības plāns), kurā ir
paredzēts uzlabot transporta tīkla darbību, lai palielinātu
transporta plūsmas elastību starp Maroku, reģionālajiem
partneriem un ES. 7.1.2. Autotransports un ceļu
drošība Īstenot
pasākumus un izraudzītās reformas autotransporta un ceļu
drošības jomā ·
Izvērtēt iespēju Marokā
atvērt nolīgumu „Interbus”, lai prakses un noteikumus, kas
attiecas uz starptautisko ceļotāju autotransportu, saskaņotu ar
Eiropas standartiem un nodrošinātu tā sekmēšanu starp Maroku un
ES valstīm. ·
Attīstīt vairākveidu integrētu
transporta sistēmu. ·
Sekmēt Eiropas un starptautiskās normas
saistībā ar ceļu drošību. ·
Ieviest sertifikāta režīmu gan pasažieru,
gan preču pārvadājumiem, lai nodrošinātu
vienlīdzīgu attieksmi preču nozarē un stimulētu
pasažieru sabiedrisko transportu. ·
Stiprināt iestāžu spēju
piemērot normas sociālo tiesību jomā un tehniskās
prasības saskaņā ar starptautisko un ES konvenciju normām
bīstamo preču transportēšanas jomā, inteliģento
transporta sistēmu izvietojumu un braukšanas un atpūtas laiku. 7.1.3. Dzelzceļa transports Īstenot pasākumus un izraudzītās reformas
dzelzceļa transporta jomā ·
Veicināt Marokas un Eiropas dzelzceļa
tīklu sadarbspēju. ·
Sadarboties, lai izvērstu Eiropas
dzelzceļa satiksmes uzraudzības sistēmu (ERTMS), lai
sasniegtu starptautisko standartu un vēl vairāk palielinātu
vilcienu satiksmes drošību. Reģionālais elements ·
Izvērtēt reģionālās
sadarbības priekšrocības, lai veicinātu sauszemes transporta
(autotransporta, dzelzceļa un pilsētas transporta) pakalpojumu
efektivitāti, drošību un sadarbspēju. ·
Turpināt reģionālā
kontekstā tuvināt normatīvo un tiesisko regulējumu Eiropas
un starptautiskām normām. 7.1.4. Gaisa transports Īstenot pasākumus un izraudzītās
reformas aviācijas jomā ·
Turpināt īstenot esošo valsts
aviācijas politiku un uzlabot aviācijas regulējumu,
pieņemot civilās aviācijas kodeksa likumprojektu. ·
Nodrošināt 2006. gada Eiropas un
Vidusjūras reģiona nolīguma par gaisa transportu īstenošanu
visās tā sadaļās, galvenokārt ar mērķi
nodrošināt tā noteiktos regulējuma konverģences procesus. ·
Cieši sadarboties gaisa transporta drošības
jomā, it īpaši, īstenojot drošības aprīkojuma
attīstības programmu, kas saistīta ar radaru
pārklājuma stiprināšanu un automatizētas gaisa kontroles
sistēmas veiktspējas uzlabošanu. ·
Saistībā ar regulējuma
konverģences procesiem, kas paredzēti 2006. gada Eiropas un
Vidusjūras reģiona nolīgumā par gaisa transportu,
izvērtēt iespējas Marokai iekļauties Eiropas vienotajā
gaisa telpā. Šādā perspektīvā tiks izvērtēta
Marokas drīza piedalīšanās „Vienotās gaisa telpas”
komitejā. ·
Turpināt sadarbību saistībā ar
gaisa satiksmes pārvaldību. ·
Turpināt pakāpenisku Marokas
piedalīšanos Eiropas gaisa pārvadājumu uzņēmumu uzraudzības
programmā (SAFA) saskaņā ar darba vienošanos, kas
2011. gada 23. martā parakstīta ar Eiropas Aviācijas
drošības aģentūru (EASA). ·
Uzsākt saskaņošanu ar ES ar
mērķi īstenot vienošanās, lai atvieglotu piekļuvi to
gaisa kuģu pacelšanas aprīkojumam, kuri ir nejauši imobilizēti
Marokas starptautiskajās lidostās. ·
Uzsākt saskaņošanu ar ES, lai rastu
procesu, kas ļautu pienācīgi sagatavot SLIA aģentus
(glābšana un gaisa kuģu ugunsgrēku dzēšana
saskaņā ar starptautiskām un/vai Eiropas normām, it
īpaši saistībā ar glābšanas un dzēšanas
aprīkojuma izvēli un iegādi, kā arī šā
personāla apmācība, kvalificēšana un/vai piekrišana). Reģionālais elements ·
Turpināt reģionālā
kontekstā tuvināt normatīvo un tiesisko regulējumu Eiropas
un starptautiskām normām. ·
Turpināt sadarbību ar ES un
Vidusjūras reģiona partneriem saistībā ar
līdzdalību reģionālajā Euromed aviācijas
projektā (Euromed Aviation). ·
Turpināt sadarbību un atbalstu
saistībā ar drošību visā drošības šūnā
saistībā ar Vidusjūras reģiona valstu aviāciju (MASC)
EASA ietvaros. 7.1.5. Jūras transports Īstenot pasākumus un izraudzītās
reformas jūras transporta jomā ·
Padziļināt sadarbību ar ES, lai Marokas
politiku saistībā ar jūras transportu pielāgotu ES
politikai. ·
Attīstīt dialogu par ostu
infrastruktūru attīstību, ostu pakalpojumu uzlabošanu, ostu
procedūru saskaņošanu, jūras telpas pārvaldību un
plānošanu, drošību jūrā un ostās un
kuģniecības pakalpojumu sniegšanas starp ES un Maroku uzlabošanu, it
īpaši saistībā ar jūras ceļiem. ·
Piemērot efektīvus drošības
pasākumus jūrā, īstenojot valsts ostas un kuģu
kontroles sistēmas un stiprinot institucionālo struktūru veiktspēju
jūras administrācijas jomā, lai tām būtu iespēja
uzņemties atbildību drošības, uzticamības un jūras
piesārņojuma novēršanas un kontroles jomā. ·
Īstenot IMO (Starptautiskā
Jūrniecības organizācija) starptautiskās konvencijas,
kā arī Jūras vides aizsardzības komitejas rezolūcijas.
·
Ostām, kuras ir apzinātas kā
jūras ceļu maģistrāļu ostas, nodrošināt
ātras, efektīvas un rentablas administratīvās
procedūras (inspekciju procedūras un administratīvā
pārvaldība), kā arī augstu pakalpojumu kvalitātes
līmeni (ostu infrastruktūrām, ostu pakalpojumiem, jūras un
vairākveidu pakalpojumiem). ·
Atsākt dialogu ar Komisiju, lai definētu
sadarbības plānu, it īpaši saistībā ar veiktspējas
stiprināšanu, Vidusjūras piesārņojuma novēršanu un
cīņu ar to, ar mērķi Marokai nākotnē piedalīties
Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA)
darbībā. Reģionālais
elements ·
Turpināt piedalīties
reģionālajā sadarbībā saistībā ar
jūras, ostu un tuvsatiksmes kuģošanas (short sea shipping)
politiku. ·
Turpināt sadarbību ar ES un
Vidusjūras reģiona partneriem Starptautiskās Jūrniecības
organizācijas ietvaros un turpināt piedalīties
reģionālajos projektos Euromed saistībā ar
kuģošanas drošību un uzticamību (SAFEMED) un
saistībā ar jūras maģistrālēm (MEDAMOS). 7.1.6. Loģistikas ķēde Īstenot
pasākumus un izraudzītās reformas loģistikas jomā ·
Turpināt īstenot Marokas loģistikas
konkurētspējas attīstības jauno valsts
stratēģiju. ·
Īstenot dialogu par loģistikas
ķēdi ar mērķi Marokai iesaistīties darbībās,
kuras ES uzsāka 2007. gadā, lai uzlabotu loģistikas
ķēdi un to nodrošinātu. 7.1.7. Ar pārvadājumiem
saistītās profesijas ·
Uzsākt saskaņošanu ar ES, lai
ieviestu savstarpēju profesionālo licenču atzīšanu ar pārvadājumiem
saistītajām profesijām, it īpaši navigācijas
personālam jūras un gaisa transporta jomās. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus,
Maroka — regulējuma konverģences nolūkā un ar ES
atbalstu — ņems vērā Eiropas normas autotransporta,
dzelzceļa, gaisa, jūras transporta un ostu jomā. 7.2. Enerģētika Stiprināt dialogu un
enerģētikas politikas, institucionālās struktūras un
tiesiskā pamata konverģenci ar mērķi Marokas
enerģētikas tirgu pakāpeniski integrēt ES
enerģētikas tirgū, it īpaši ņemot vērā
vides apdraudējumus ·
Īstenot enerģētikas
stratēģijas, konverģējot tās ar ES
stratēģijām un balstoties uz apgādes drošības,
konkurētspējas un ilgtspējīgas enerģijas
mērķiem. ·
Turpināt izstrādāt un īstenot
attīstības ar nelielu CO2 izmešu daudzumu
stratēģijas. ·
Īstenot Marokas vidēja termiņa un
ilgtermiņa enerģētikas stratēģijas (2020/2030) un
valsts prioritāro darbību plānu. ·
Stiprināt esošo enerģētikas dialogu
Asociācijas nolīguma ietvaros. ·
Izstrādāt un īstenot redzējumu
laikposmam līdz 2020. gadam, lai stiprinātu institūcijas un
tostarp arī Enerģētikas un kalnrūpniecības ministriju
saistībā ar tās reģionālo darbību. ·
Stiprināt novērošanas un
stratēģiskās uzraudzības sistēmu ar mērķi
nodrošināt labāku enerģētikas prognozēšanu un
plānošanu, ieskaitot enerģētikas statistiku, it īpaši,
veicot informācijas un speciālo zināšanu apmaiņu un
stiprinot kompetences, lai pielīdzinātu tās Eiropas standartiem. ·
Veikt speciālo zināšanu un pieredzes
apmaiņu, lai padziļinātu un paātrinātu politikas, it
īpaši saistībā ar gāzi un elektroenerģiju, praksi un
tiesisko pamatu, institucionālo, organizatorisko, tehnisko un
regulējošo sistēmu saistībā ar enerģētikas
nozari, konverģenci ar Kopienas acquis. ·
Enerģētikas diversifikācija: –
sadarbība ar mērķi ieviest
nepieciešamos nosacījumus dabasgāzes izmantošanas veicināšanai —
tiesiskais un normatīvais regulējums, tehniskie un papildu
pasākumi; –
sadarbība ar mērķi attīstīt
alternatīvus enerģijas avotus — tehnoloģiska
pētniecība un izstrādes slānekļa bitumena un
slānekļa gāzes jomās. ·
Enerģētikas regulējuma valsts
shēmas ieviešana, it īpaši attiecībā uz
elektroenerģiju un dabasgāzi, pakāpeniski īstenojot
konverģenci ar ES elektroenerģijas un gāzes
direktīvām. Lai to īstenotu, ir jāpieņem
elektroenerģijas un gāzes kodeksi un noteikumi par to piemērošanu. ·
Turpināt elektroenerģijas un gāzes
nozaru reformu, lai uzlabotu to veiktspēju, un to pakāpenisku
liberalizāciju atbilstoši ES tiesību aktu kopumam. Reģionālas sadarbības
enerģētikas jomā stiprināšana ·
Stiprināt Marokas lomu
reģionālajā sadarbībā enerģētikas jomā,
it īpaši ar mērķi īstenot Vidusjūras reģiona
saules enerģijas izmantošanas plānu līdztekus 2008.–2013. gada
prioritārā rīcības plāna īstenošanai Eiropas un
Vidusjūras reģiona enerģētikas partnerības ietvaros,
kā arī saskaņā ar Savienības mērķiem
attiecībā uz Vidusjūras reģionu. ·
Turpināt sadarbību reģionālo
iniciatīvu un projektu ietvaros. ·
Saliedēt un stiprināt esošās
tranzīta savstarpējās saiknes un infrastruktūras visā
Marokā, savstarpēji savienojot Vidusjūras reģiona dienvidu
un ziemeļu elektroenerģijas un gāzes tīklus. ·
Pakāpeniski integrēt Marokas,
Alžīrijas un Tunisijas elektroenerģijas tirgus. ·
Stiprināt Marokas spējas
reģionālā līmenī uzkrāt enerģētikas
produktus. ·
Atvieglot enerģētikas infrastruktūru
finansēšanu, pakāpeniski tuvinot Marokas sistēmu ES praksei, it
īpaši saistībā ar enerģētikas produktu
uzglabāšanu. Sadarbība saistībā ar
kodoldrošību ·
Sadarbība ar mērķi īstenot
apstākļus, kas nepieciešami iespējamai civilās
kodolenerģijas programmas izstrādei: informācijas un pieredzes
apmaiņa, noteikumi saistībā ar kodoldrošību un
radioloģisko aizsardzību. ·
Īpašo zināšanu un pieredzes apmaiņa
ar mērķi īstenot tiesisko regulējumu, kurš tuvinās ES
noteikumiem un praksei, it īpaši, lai nodrošinātu visaugstāko
kodoldrošības līmeni un atbilstīgu aizsardzības līmeni
pret jonizējošo starojumu. ·
Sadarbība, lai Marokā izveidotu
neatkarīgu kodoldrošības un radioloģiskās aizsardzības
kontroles valsts aģentūru. Enerģētikas efektivitātes
veicināšana ·
Turpināt enerģijas efektivitātes
darbības, kas tiek īstenotas valsts prioritāro darbību
programmas ietvaros, it īpaši rūpniecībā,
saistībā ar mājokļiem, sabiedriskajām ēkām,
transportu un tūrismu. ·
Stiprināt institucionālo un
organizatorisko sistēmu, it īpaši Atjaunojamās enerģijas un
enerģētikas efektivitātes attīstības
aģentūru. ·
Īstenot regulējošos pasākumus,
īstenojot konverģenci ar ES noteikumiem, un nepieciešamās jaunu
finansēšanas mehānismu iniciatīvas (trešās puses investori,
CDM utt.), kā arī izglītības, informēšanas un
sakaru darbības. ·
Piedalīties ES „Saprātīgas
enerģijas programmā”. Atjaunojamās enerģijas avotu
izmantošanas attīstība ·
Atjaunojamās enerģijas
attīstības valsts mērķu īstenošana un Marokas saules
enerģijas izmantošanas plāna un Marokas vēja enerģijas
izmantošanas projekta īstenošana. ·
Turpināt atjaunojamās enerģijas
attīstības darbības gan plašā, gan vietējā
mērogā (ūdens sildīšana, izmantojot saules enerģiju,
saules baterijas, kuras ir piesaistītas un nav piesaistītas tīklam,
biomasa utt.), un „zaļās elektroenerģijas” eksportēšana,
ieskaitot jaunas iniciatīvas un finansēšanas mehānismus. ·
Stiprināt institucionālo un
organizatorisko sistēmu, veidot un īstenot rīcības
plānus šajās jomās, nodrošinot konverģenci ar ES
noteikumiem. ·
Attīstīt valsts biomasas potenciālu. ·
Sadarbība pētniecības,
izstrādes un inovāciju jomā ilgtspējīgas
attīstības nolūkā. ·
Tādu pētniecības un izstrādes
institūtu izveidošana, kuri izstrādā ilgtspējīgas
enerģētikas tehnoloģijas un veicina enerģētikas
efektivitāti un atjaunojamo enerģiju: pētniecības tēmu
definēšana; pētniecības vienību veidošana; kompetenču
pilnveidošana. ·
Enerģētikas ministrijas
pakļautībā esošo mācību iestāžu akadēmisko
kursu stiprināšana iepriekš minētajās jomās. ·
Izcilības platformu un tehnoloģisko
centru, kas saistīti ar inovatīviem uzņēmumiem,
pētniecības centru un apmācības iestāžu darbības
īstenošana, it īpaši saistībā ar atjaunojamo enerģiju,
enerģētikas efektivitāti un jūras ūdens
atsāļošanu, izmantojot saules enerģiju. ·
Tādu tehnoloģiju un materiālu
izvēršana valsts līmenī, kuri veicina enerģētikas
efektivitāti un atjaunojamo enerģiju, it īpaši, veidojot
rūpnieciskas filiāles un īstenojot pētniecības un
attīstības programmas. Enerģētikas aprīkojuma
drošības un kontroles stiprināšana ·
Enerģētikas iekārtu un
aprīkojuma drošības un uzticamības un tehniskās kontroles
un risku novēršanas šajos aprīkojumos sistēmas
stiprināšana. ·
Pieredzes un speciālo zināšanu
apmaiņa ar mērķi stiprināt Enerģētikas
ministrijas enerģijas laboratoriju, it īpaši saistībā ar
ogļūdeņražu kvalitātes kontroli. ·
Pieredzes un speciālo zināšanu
apmaiņa saistībā ar Enerģētikas ministrijas
enerģijas laboratorijas sertificēšanu. ·
Sadarbība, lai īstenotu risku
enerģētikas un kalnrūpniecības nozarē novēršanas
un pārvaldības stratēģiju saistībā ar
sprāgstvielām un spiediena aprīkojumu. 7.3. Kalnrūpniecība Stiprināt sadarbību un
partnerību saistībā ar kalnrūpniecības
attīstību ·
Stiprināt spējas saistībā ar
kalnrūpniecības regulējumu, maza mēroga
kalnrūpniecības attīstību, raktuvju ekspluatāciju un
izpēti, kalnraktuvju un ģeoloģiskā mantojuma
pārvaldību, ģeoloģijas infrastruktūras un
ģeogrāfiskās informācijas sistēmu attīstību. ·
Vides aizsardzība un raktuvju
reabilitēšana un izrakumu zonu atjaunošana pēc raktuvju
slēgšanas. ·
Informācijas sistēmas ieviešana un
attīstīšana saistībā ar raktuvju un naftas atradņu
mantojumu un kalnraktuvju statistiku. ·
Mineraloģisko un fosilo paraugu nozares
organizēšana un valorizēšana. 7.4. Vide un ūdens Veicināt
labu vides pārvaldību, ietverot arī pastiprinātu
konverģenci ar ES tiesību aktiem un politiku Administratīvo
struktūru stiprināšana un stratēģiskā plānošana ·
Stiprināt un papildināt tādu Marokas
iestāžu veidošanu, kuras ir atbildīgas par vides aizsardzību,
piesārņojuma kontroli un ūdens pārvaldību valsts,
reģionālā un vietējā līmenī, tostarp
stiprinot koordinēšanu un koncentrēšanu starp dažādiem
dalībniekiem. ·
Stiprināt spējas saistībā ar
stratēģisko plānošanu, ieskaitot finanšu stratēģijas,
iedvesmojoties no ES pieredzes. ·
Izveidot un padarīt operatīvas inspektoru
vienības, kuras pārliecinās par Marokas vides likumu nosacījumu
izpildi. ·
Piemērot tirgus instrumentus (piemēram,
ekoloģijas nodokļus) un ieviest un īstenot principu
„piesārņotājs maksā”, tostarp izveidojot vides
atbildības sistēmu. Vides novērtējumi ·
Stiprināt ietekmes uz vidi
novērtējumu sistēmu, ieskaitot valsts un
reģionālās ietekmes izpētes komitejas un sabiedriskās
aptaujas komisijas, pielāgojot ES tiesību aktiem. ·
Stiprināt plānu un programmu vides
stratēģiskās novērtēšanas sistēmu. Atbalsts pilsoniskās sabiedrības
dalībniekiem un sabiedrības līdzdalībai ·
Atbalstīt pilsoniskās sabiedrības
dalībniekus un stiprināt sabiedrības līdzdalību
saistībā ar vidi, iedvesmojoties no ES pieredzes un paraugprakses. Informācijas pieejamība un
piekļuve tai ·
Stiprināt vides informācijas
vākšanas un apstrādes sistēmu Marokā, iedvesmojoties no ES
pieredzes un paraugprakses. ·
Stiprināt sabiedrības piekļuvi vides
informācijai un lietderīgi īstenot likumu par sabiedrības
tiesībām piekļūt vides informācijai un pieņemt
lēmumus vides jomā. Sakari un informācijas
izplatīšana ·
Izstrādāt un īstenot sakaru
stratēģijas saistībā ar vidi. ·
Izveidot un publicēt regulārus
ziņojumus par vides stāvokli valsts vai reģionālā
līmenī. Vides apakšnozaru
veicināšana un tuvināšana, tostarp konverģence ar ES
tiesību aktiem un politiku šajā jomā Gaisa kvalitāte ·
Veicināt labāku gaisa kvalitātes
pārvaldību (robežvērtības, brīdināšanas
sliekšņi, aglomerācijas zonu izveide un klasifikācija, gaisa
kvalitātes uzraudzības un novērtēšanas sistēmas
izveide), lai uzlabotu sabiedrības veselību un vides kvalitāti,
iedvesmojoties no ES tiesiskā regulējuma. ·
Izstrādāt un īstenot
rīcības plānus cīņai pret atmosfēras
piesārņojumu, ieskaitot pārrobežu piesārņojumu. Jūras
vides aizsardzība ·
Veicināt jūras vides aizsardzību,
ieskaitot jūras ekosistēmas saglabāšanu. ·
Pieņemt tiesību aktus piekrastes zonu
integrētas pārvaldības jomā. Atkritumu
pārvaldība ·
Īstenot atkritumu pārvaldības valsts
stratēģiju. ·
Veicināt atkritumu apstrādes iekārtu
integrēta tīkla izveidi, ieskaitot rūpniecisko atkritumu
apstrādes centrus. ·
Ieviest atkritumu apstrādes iekārtu
apstiprināšanas un reģistrēšanas sistēmu, kā arī
šo iekārtu pārbaudes un kontroles sistēmu, iedvesmojoties no ES
tiesību aktiem, kā arī neformālo sektoru padarīt
profesionālu. Dabas
aizsardzība ·
Turpināt īstenot aizsargājamo
teritoriju sistēmu, iedvesmojoties no ES principiem un paraugprakses. ·
Turpināt īstenot mežu ekosistēmas
aizsardzības un atjaunošanas stratēģiju, apturēt atmežošanu
un turpināt apmežošanas darbības saskaņā ar apmežošanas
galveno plānu (PDR). Turpināt uzsāktos darbus, lai īstenotu
mežu sertificēšanu (Forest Stewardship Council (SFC)). ·
Attiecībā uz bioloģisko
daudzveidību — uzlabot zinātniskās zināšanas par
valsts bioloģisko daudzveidību (sugas, ekosistēmas,
taksonomiskās problēmas). ·
Atjaunot bojātās ekosistēmas un
ieviest pasākumus, lai sadarbībā ar vietējiem
iedzīvotājiem veicinātu apdraudēto sugu atjaunošanu. ·
Īstenot valsts tiesību aktus
savvaļas sugu tirdzniecības jomā, lai tiktu ievērotas
saistības, kuras ir noteiktas Konvencijā par starptautisko
tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un
augu sugām. Piesārņojums
un rūpnieciskie riski ·
Ieviest integrētu piesārņojuma, kas
rodas no lieliem rūpnieciskiem aprīkojumiem, novēršanas un
samazināšanas sistēmu, iedvesmojoties no Eiropas normām un
paraugprakses. ·
Ieviest sistēmu, kas paredzēta, lai
pārvaldītu apdraudējumu, kurš saistīts ar lieliem nelaimes
gadījumiem saistībā ar bīstamām vielām,
iedvesmojoties no Eiropas normām un paraugprakses. Ķīmiskie
produkti ·
Pieņemt normas par ķīmisko vielu
reģistrēšanu, novērtēšanu un atļaušanu, iedvesmojoties
no ES tiesību aktiem un paraugprakses. ·
Pieņemt stratēģiju par vielu, kuras
ir visbīstamākās cilvēka veselībai un
apkārtējai videi, pakāpenisku aizstāšanu. Pārtuksnešošanās,
arī darbības augsnes aizsardzībai ·
Īstenot darbības saistībā ar
plānu cīņai pret pārtuksnešošanos un saistībā ar augsnes
aizsardzību. Pilnvaras
izsniegt atļaujas, veikt uzraudzību un pārbaudi ·
Stiprināt administratīvās pilnvaras
Marokas iestādēm, kuras ir atbildīgas par vides aizsardzību
un ūdens pārvaldību saistībā ar atļauju
izsniegšanu, uzraudzību un pārbaudi. Vides
integrācija ·
Veicināt vides apsvērumu integrēšanu
citās nozarēs, piemēram, ūdens, meža,
lauksaimniecības, izglītības, enerģētikas, transporta,
zivsaimniecības, rūpniecības un pētniecības
nozarēs. Stiprināt
sadarbību vides jomā reģionālā un starptautiskā
mērogā Starptautiskā
sadarbība ·
Pastiprināt vides konvenciju un protokolu, kuros
Maroka piedalās, īstenošanu un virzīties uz papildu vides
konvenciju un protokolu, kuri ir daļa no ES tiesību sistēmas,
ratificēšanu. Reģionālā
sadarbība ·
Stiprināt sadarbību Konvencijas par
Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību
(Barselonas konvencija) un tās protokolu ietvaros. ·
Turpināt sadarbību iniciatīvas
„Apvārsnis 2020” ietvaros. ·
Stiprināt sadarbību ar Eiropas Vides
aģentūru reģionālo darbību ietvaros, tostarp
saistībā ar kopīgotajām informācijas
sistēmām. Konverģence. Lai īstenotu šīs reformas, Maroka —
saistībā ar regulējuma konverģenci un ar ES atbalstu —
pakāpeniski ņems vērā Eiropas saistītās normas
vides labas pārvaldības, gaisa kvalitātes, atkritumu
pārvaldības, ūdens resursu pārvaldības un jūras
vides aizsardzības, dabas aizsardzības, rūpnieciskā
piesārņojuma un ķīmisko izstrādājumu jomās. Klimata pārmaiņas ·
Stiprināt un papildināt tādu Marokas
institūciju ieviešanu, kuras ir atbildīgas par klimata
jautājumiem. ·
Īstenot Apvienoto Nāciju
Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata
pārmaiņām. Izveidot un īstenot stratēģijas un
plānus klimata pārmaiņu mazināšanai un saistībā
ar pielāgošanos tām. ·
Izveidot siltumnīcefekta gāzu
pārskatus. ·
Sadarbība, lai izstrādātu un
īstenotu pēc 2012. gada režīmu saistībā ar
klimata pārmaiņām. ·
Sadarbība saistībā ar klimata
pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. ·
Sadarboties, lai īstenotu Kankunas un Durbanas
nolīgumus. ·
Veicināt zemu emisiju attīstības
stratēģiju (LED) kā ieguldījumu zaļās
ekonomikas attīstībā. ·
Valsts līmenī veicināt
atbilstīgas mazināšanas darbības (NAMAs), iekļaujot
nozares kreditēšanas mehānismus. ·
Veicināt klimata pārmaiņu
ņemšanu vērā lēmumu pieņemšanas procesā. ·
Veikt pirmās darbības, lai sagatavotu
siltumnīcefekta gāzu kvotu tirdzniecības sistēmu. ·
Klimata pārmaiņu prioritātes
integrēt lauksaimniecībā: palielināt augļu
plantāciju koeficientu; izmantot selekcionētas sēklas un
šķirnes, kas piemērotas klimatam; vispārināt ūdens
ieguves un irigācijas optimizēšanas tehnikas; padarīt pieejamus
agronomijas pētniecības rezultātus par labu
lauksaimniecības attīstībai. Ūdens Īstenot ūdens valsts
stratēģiju ar mērķi konsolidēt tiesību aktu
kopumus un nodrošināt ūdens resursu integrētu
pārvaldību ·
Veicināt
ūdens pieprasījuma un ūdens valorizācijas
pārvaldību, izmantojot: –
irigācijas ūdens taupīšanu,
atkārtoti pārejot galvenokārt uz vietēja mēroga
irigāciju un uzlabojot ūdens pielietojuma efektivitāti
lauksaimniecībā; –
sistēmas īstenošanu saistībā ar
notekūdeņu, kas paredzēti izmantošanai
lauksaimniecībā, apstrādi, iedvesmojoties no ES tiesību
aktu principiem; –
ūdens taupīšanu dzeramā ūdens,
rūpniecības un tūrisma nozarēs. ·
Veicināt
ūdens resursu, dabiskās vides un īpaši jutīgo zonu
saglabāšanu un aizsardzību, īstenojot: –
ūdens resursu kvalitātes aizsardzību
un cīņu pret piesārņojumu; –
kopienu un rūpniecības radīto
notekūdeņu kvalitātes uzlabošanas sistēmu; –
gruntsūdeņu un
ūdensšķirtņu, oāžu un mitrāju aizsardzību; –
ūdens kvalitātes uzlabošanas
sistēmu, ieskaitot peldvietu ūdeņus, iedvesmojoties no ES
tiesību aktu principiem. ·
Ar ūdeni
saistītu risku radītā kaitējuma samazināšana un
pielāgošanās klimata pārmaiņām: –
uzlabot personu un īpašumu aizsardzību
pret plūdiem un cīnīties ar sausuma ietekmi, īstenojot
sausuma pārvaldības plānus, izmantojot upju baseinus; –
pabeigt darbības, kas saglabātas
aizsardzības pret plūdiem valsts plānā; –
uzlabot novēršanas pasākumus, it
īpaši, attīstot plūdu brīdinājumu un glābšanas
plānu sistēmas. ·
Turpināt regulējuma un institūciju
reformas, pabeidzot īstenot Likuma Nr. 10-95 nosacījumus un
likuma pārskatīšanu, iekļaujot neietvertos aspektus, proti,
ūdens taupīšanu un attīrītu notekūdeņu
atkārtotu izmantošanu. ·
Modernizēt informācijas sistēmas un
stiprināt līdzekļus un prasmes, veicot: –
administrācijas modernizāciju, ūdens
un ūdenstilpju baseinu pārvaldības atjaunināšanu un
stiprināšanu; –
informācijas par ūdeni Marokā
vākšanas un apstrādes sistēmas stiprināšanu un
modernizēšanu, īstenojot valsts informācijas sistēmu par
ūdeni, iedvesmojoties no ES pieredzes un paraugprakses; –
Marokas iestāžu, kuras ir atbildīgas par
ūdens pārvaldību saistībā ar ūdens politiku,
atļauju izsniegšanu, uzraudzību un pārbaudēm,
administratīvo pilnvaru stiprināšanu, tuvinoties Eiropas tiesību
aktiem šajā jomā; –
sakaru un informēšanas par ūdeni
stratēģiju izstrādi un īstenošanu; –
pilnvaru stiprināšanu saistībā ar
stratēģisko plānošanu, ieskaitot finanšu stratēģijas,
iedvesmojoties no ES pieredzes. ·
Ūdens resursu
pārvaldība un attīstība: –
veicināt un attīstīt
nekonvencionālos ūdens resursus, piemēram, atsāļojot
jūras ūdeni, demineralizējot sālsūdeņus,
atkārtoti izmantojot attīrītus notekūdeņus un
savācot lietus ūdeni. 7.5. Informācijas
sabiedrība ·
Analizēt iespējas labākai
sadarbībai starp ES un Maroku informācijas sabiedrības jomā,
un, konkrētāk, saistībā ar sinerģijas veidošanu starp programmu
„Marokas digitalizācija” un Eiropas digitālizācijas programmu. ·
Turpināt izstrādāt un
lietderīgi īstenot pilnīgu tiesisko regulējumu
saistībā ar elektroniskajiem sakariem, ieskaitot tīklu un
pakalpojumu atļauju, piekļuvi un savstarpēju savienojumu,
universālo pakalpojumu un lietotāju tiesības,
patērētāju aizsardzību, personas datu apstrādi un
privātās dzīves aizsardzību elektronisko sakaru
nozarē, un radio frekvenču spektra efektīvu
pārvaldību. ·
Regulatīvajā plānā
turpināt šādas galvenās attīstības jomas: –
apsvērt iespēju ieviest atļaujas
režīmus saistībā ar elektronisko sakaru pakalpojumu
nodrošināšanu; –
īstenot progresu tirgus analīzē,
piemēram, analizējot tirgu, kas saistīts ar tīkla
infrastruktūras piekļuves (fiziskas) nodrošināšanu vairumā,
ieskaitot kopīgu vai pilnīgi nodalītu piekļuvi,
noteiktā pozīcijā, un piekļuves platjoslai
nodrošināšanu vairumā; tāpat būtu jānodrošina
lietderīga un atbilstīga pienākumu izpilde saistībā ar
piekļuvi (operatora atlase un priekšatlases, piekļuve „bit-stream”,
nodalīta piekļuve utt.) operatoriem ar būtisku ietekmi
saistītajos tirgos; –
veicināt fiksēto un mobilo sakaru
pārceļamību, labāk īstenojot procesus (numura pārceļamības
starp operatoriem termiņš, pakalpojuma patērētājam
pārtraukuma periods, līguma maksimālais ilgums, sankcijas
ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā un pret konkurenci
vērsta rīcība, utt.); –
nodrošināt pasākumu lietderīgu
īstenošanu saistībā ar elektronisko sakaru
konfidencialitāti un nevēlamajiem sakariem (mēstules). ·
Pasākuma izstrāde un īstenošana ar
mērķi stiprināt informācijas sistēmu drošību un
infrastruktūru un kritisko datu aizsardzību; veicināt
izturīgu un stabilu tīklu un pakalpojumu darbību, ievērojot
atvērtības un savstarpējās sadarbspējas principus. ·
Stiprināt e-pārvalžu standartus un
arhitektūru, lai sasniegtu sabiedrisko informācijas sistēmu
sadarbspējas vispārējo ietvaru, balstoties uz EIF (European
Interoperability Framework). ·
Ieviest specifikācijas, normas un standartus
MVU/MVI Business to Business (B2B) darījumu
dematerializācijai, lai dematerializētu tirdzniecību un
racionalizētu tirdzniecības darījumus, konsultējoties ar
Eiropas neatkarīgām organizācijām, kuras ir kompetentas
šajās jomās (it īpaši CEN, CENELEC, ETSI). ·
Veicināt sadarbību un savstarpēju
informācijas apmaiņu saistībā ar stratēģijām
attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem, elektriskā radio
spektra izmantošanu, licenču režīmu un intelektuālā
īpašuma tiesībām digitālajā jomā,
saistībā ar elektronisko darījumu attīstību, lai
veicinātu business-to-business tirdzniecību un turpmāku
informācijas sabiedrības attīstību valsts,
reģionālā un globālā līmenī. ·
Precīzāk, turpināt progresu,
īstenojot Marokas jauno digitalizācijas programmu „Marokas
digitalizācija” dialogā un sadarbībā saistībā ar
informācijas sabiedrības tehnoloģiju (IST): –
stiprināt kopienas publiskās
piekļuves centru izvietošanu, kas ļauj paplašināt to
iedzīvotāju skaitu, kuriem ir piekļuve jaunajām
tehnoloģijām (ātrdarbīgs internets un sabiedriskie
pakalpojumi), it īpaši attālās un lauku teritorijās,
kā arī novērst digitālo plaisu; –
atbalstīt nacionālo, kultūras un
izglītības digitālo tehnoloģiju attīstību,
kombinējot valsts darbības šajā jomā, privātās
iniciatīvas un starptautiskās partnerības; –
apsvērt publisko datu atklāšanu un
izmantošanas un atkārtotas izmantošanas atļaujas, ko var izmantot
iedzīvotāji un uzņēmumi; –
veicināt pilsoniskās sabiedrības
piedalīšanos programmas „Marokas digitalizācija” īstenošanā
par labu iedzīvotājiem informācijas tehnoloģiju un
telesakaru jomā; –
veicināt uzņēmējdarbības
un IST inovāciju kultūru privātā sektora ietvaros un
apmācības un izglītības kursos un programmās; –
veikt informācijas un paraugprakses
apmaiņu sertifikācijas jomā saistībā ar
elektroniskajiem parakstiem un sakaru drošības un elektronisko
darījumu jomā; –
atbalstīt Marokas valsts migrācijas programmas
izstrādi un izvēršanu pārejai uz IPv6 interneta adrešu
sistēmu. ·
Stiprināt visa veida
sadarbību ar Eiropas Savienību informācijas un sakaru
tehnoloģiju normu un standartu līmenī, it īpaši
saistībā ar digitālo televīziju, nākotnes
digitālajiem mobilajiem un interneta tīkliem, lai nodrošinātu
ātrdarbīgo tīklu, kas izriet no pētniecības,
savienojamību (EUMEDCONNECT nākamais posms), kā arī lai
reglamentētu informācijas sabiedrības tehnoloģisko
attīstību. –
Veicināt Marokas publiskā un
privātā sektora līdzdalību, tostarp kopīgu projektu
veidā, Eiropas pētniecības un inovāciju programmu
informācijas un sakaru tehnoloģiju novirzienā, it īpaši
jomās, kuras ir saistītas ar lieliem sabiedriskiem
izaicinājumiem un ātrdarbīgu tīklu infrastruktūru
attīstību un atbalsta datiem pētniecībai. –
Veicināt reģionālas sadarbības
ar ES stiprināšanu, kopīgu pētniecību ar Eiropas
partneriem, pētniecības tīklu savienošanu vai kopīgu
uzsākšanu un pētnieku apmaiņu ar ES valstīm. –
Paredzēt Eiropas un Vidusjūras
reģiona tādas programmas uzsākšanu, kas piemērota
Vidusjūras reģiona videi un attīstībai. ·
Veicināt brīvu piekļuvi internetam
un sadarbību ar Vidusjūras dienvidu reģiona regulatoriem. ·
Sadarbība jautājumā par kopīgu
internetu ar Elektronisko sakaru regulatoru iestādes (EMERG) Euromed
grupu un ES dalībvalstu regulējošajām iestādēm. 7.6. Zinātne un
tehnoloģija, pētniecība un inovācija Attīstīt pētniecības un
inovāciju spējas ar mērķi attīstīt ekonomiku un
sabiedrību un integrēt Maroku Eiropas pētniecības
telpā ·
Stiprināt valsts
pētniecības sistēmas lomu Marokas attīstībā: –
uzlabot valsts pētniecības sistēmas
pārvaldību; –
attīstīt laboratoriju marķēšanu
un veicināt pētnieku un pētniecības komandu grupu
veidošanos; –
ieviest valorizācijas struktūras; –
stiprināt pētniecības darbību
iekšējo un ārējo novērtēšanas instrumentu un ieviest
mehānismu, lai varētu labāk koordinēt valsts
pētniecības sistēmas dažādus dalībniekus; –
veicināt sadarbību un partnerību
starp universitātēm un pētniecības organizācijām
un pētniecības rezultātu galalietotājiem; –
turpināt Eiropas un Vidusjūras
reģiona Uzņēmumu hartas īstenošanu saistībā ar
aspektiem, kas attiecas uz inovāciju, un kopīgi izvērtēt
īstenoto progresu, salīdzinot ar reģionālā
līmenī noteiktiem rādītājiem; –
veicināt zinātnisku un tehnoloģisku
partnerību Eiropas un Vidusjūras reģiona telpā; –
mobilizēt Eiropā atrodošās Marokas
kompetences, lai konsolidētu apmaiņu un attiecības starp Maroku
un ES zinātnes, tehnoloģiju, pētniecības un inovāciju
jomā; –
vēlreiz izvērtēt Marokas
pievienošanās EUREKA tīklam nosacījumus. ·
Marokas
līdzdalība Eiropas pētniecības telpā: –
izvērtēt zinātniskas sadarbības
iespēju, balstoties, piemēram, uz „project twinning”
darbībām (programmas līmeņa pārvaldība), Eiropas
pētniecības un inovāciju programmu kopīgo prioritāšu
tēmās; –
uzlabot nosacījumus Marokas
līdzdalībai Eiropas pētniecības un inovāciju
programmās; –
stiprināt Marokas universitāšu un
pētniecības centru pētniecības spējas, lai
nākotnē Maroka varētu piedalīties Eiropas
pētniecības un inovāciju programmās un aizvien vairāk
piedalīties COST (European
Cooperation in Science and Technology); –
stiprināt Eiropas pētniecības un
inovāciju programmu valsts tematisko kontaktpunktu tīklu Marokā
un veicināt apmaiņu ar tādiem pašiem kontaktpunktiem
Eiropā; –
stiprināt personāla apmaiņu
pētniecības projektos un veicināt Marokas zinātnieku
piedalīšanos starptautiskās zinātniskās debatēs; –
ieviest nosacījumus, kas ļautu Marokai
pievienoties Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT)
programmām un piedalīties tajās. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus,
Maroka — regulējuma konverģences nolūkā un ar ES
atbalstu — ņems vērā saistītās Eiropas normas attiecībā
uz zinātni un tehnoloģiju, pētniecību un inovāciju un
it īpaši Eiropas pētniecības un inovāciju programmas, kuru
mērķis ir uzlabot rūpniecības konkurētspēju un
dzīves kvalitāti un veicināt ilgtspējīgu
attīstību. 7.7. Audiovizuālā nozare ·
Veicināt viedokļu, informācijas un
pieredzes apmaiņu par audiovizuālās nozares politiku, ieskaitot
regulējošos aspektus. ·
Veicināt šo nozari, lai uzlabotu
pārvaldības normas, pakalpojumu kvalitāti,
konkurētspēju un lai palielinātu kompetenci, īstenojot
apmācības un tehniskā atbalsta darbības. ·
Atbalstīt pārredzamas, efektīvas un
paredzamas regulējošās sistēmas attīstību, ieskaitot
tiesiskā regulējuma pārskatīšanu un jaunu Galvenās
audiovizuālās informācijas un komunikāciju pārvaldes
konstitucionālo prerogatīvu īstenošanu. 7.8. Integrētā
jūrlietu politika Izstrādāt
racionālu sistēmu, kas ļautu Marokai piedalīties ES
integrētajā jūrlietu politikā ·
Izstrādāt visu darbību, kuras ir
saistītas ar jūru vai piekrastes zonu vai kuras tās
ietekmē, integrētu pieeju gan valsts, gan reģionālā
līmenī. ·
Turpināt šo dažādo jūrlietu
darbību pārvaldības uzlabošanu, it īpaši attīstot,
piemēram, tādus rīkus kā jūras telpas plānošana,
piekrastes zonu integrēta pārvaldība, kā arī centieni
jūras un jūrlietu pētniecības jomā. 7.9. Tūrisms ·
Tūrisma stratēģijas redzējuma
2020. gadam īstenošana. ·
Informācijas apmaiņa politikas
jautājumos, darbības un projekti ilgtspējīga, augstas
kvalitātes un atbildīga tūrisma jomā. 8. Izglītība,
apmācība un veselības aprūpe 8.1. Izglītība Konsolidēt
vienlīdzīgu iespēju principu ·
Samazināt skolas pamešanas koeficientu, it
īpaši starp meitenēm lauku rajonos. ·
Uzlabot atgriešanās skolā koeficientu. ·
Uzlabot stipendiju sistēmu. ·
Cīnīties pret vardarbību skolā. Vispārināt
pieeju pamatizglītībai un cīnīties pret analfabētismu ·
Samazināt analfabētisma līmeni, it
īpaši lauku rajonu jauniešu un sieviešu vidū. ·
Vispārināt obligāto
izglītību (līdz vidusskolai). ·
Paaugstināt vidējās
profesionālās izglītības līmeni, it īpaši
meiteņu vidū. Uzlabot skolas
izglītības kvalitāti ·
Vispārināt pirmsskolas
izglītību. ·
Samazināt dublēšanās līmeni. ·
Vispārināt apguves valodas
apmācību un svešvalodu apguvi. ·
Stiprināt mācībspēku
apmācības iespējas. ·
Stiprināt orientēšanas iespējas un
iespēju sekot skolēniem, kuriem ir grūtības
mācībās. Turpināt īstenot Eiropas un
Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartu saistībā ar
izglītību ·
Attīstīt izglītību
uzņēmējdarbības garā kā galveno kompetenci
pamatskolas un vidusskolas izglītībā. ·
Kopīgi izvērtēt sasniegto progresu,
salīdzinot ar rādītājiem, kuri šajā jomā ir
noteikti reģionālā līmenī. 8.2. Apmācība un
profesionālā apmācība ·
Pavadīt profesionālās
izglītības reformu. ·
Turpināt dialogu un apmaiņu saistībā
ar tādiem instrumentiem kā Eiropas kredītpunktu sistēma
profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECTEV)
un kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra
profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQARF
VET). ·
Sagatavot institucionālos un darbības
nosacījumus, lai ieviestu valsts sertifikācijas sistēmu. ·
Reformēt profesionālās
apmācības sistēmu un pārvaldību (saistībā ar
sociālajiem partneriem) un stiprināt dialogu starp kompetenču
piedāvājumu un pieprasījumu, lai labāk pielāgotos
darba tirgus vajadzībām. ·
Stiprināt uz pierādījumiem
balstītu (evidence-based) darba tirgus analīzi un
sabiedriskās politikas projektēšanu. ·
Veicināt tālākizglītības stiprināšanu,
it īpaši, lai uzlabotu tālākizglītībai paredzēto
finanšu līdzekļu pārvaldību (speciālo līgumu
reforma), lai palielinātu piekļuvi un kvalitāti. ·
Turpināt Eiropas un Vidusjūras Uzņēmumu
hartas īstenošanu saistībā ar apmācību, īpašu
uzmanību pievēršot apmācībai
uzņēmējdarbības garā. Uzlabot informācijas
vākšanu par apmācību, kuru nodrošina uzņēmumos.
Kopīgi izvērtēt sasniegto progresu, salīdzinot ar
rādītājiem, kuri šajā jomā ir noteikti
reģionālā līmenī. 8.3. Augstākā
izglītība Atbalstīt Marokas augstākās
izglītības sistēmas reformu un tās konverģenci ar
Boloņas procesa principiem ·
Uzsākt dialogu un apmaiņu
saistībā ar Boloņas procesa, kurš ir pamatā Eiropas
augstākās izglītības telpas izveidei, principiem un
ieteikumiem. ·
Marokas tiesību aktu un regulējuma
konverģence ar Boloņas procesa mērķiem. ·
Ieviest rīku, kas veicina mācību
pārredzamību, saderību un atzīšanu, līdzīgu
kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmai (ECTS)
un diploma pielikumam (kredītpunktu sistēmas, priekšmetu un
attiecīgo iestāžu pieņemšana un faktiska īstenošana). ·
Turpināt valsts kvalifikācijas
sistēmas (NQF) ieviešanu. ·
Stiprināt profesionālās
apmācības attīstību, lai uzlabotu universitāšu
beidzēju pieņemšanu darbā un aktīvu partnerību
veidošanu ar profesionāļiem. ·
Ieviest absolventu uzraudzības sistēmu un
uzlabot iekļaušanās līmeni. ·
Stiprināt izglītības pakalpojumu
dekoncentrācijas un decentralizācijas procesus un augstākās
izglītības decentralizāciju ar mērķi veicināt
„plašāku reģionalizāciju”. Uzlabot
piekļuvi augstākās izglītības sistēmai ·
Uzlabot sociālos pakalpojumus studentiem
(sociālās stipendijas, stipendijas par nopelniem, universitāšu
pilsētiņu spēja uzņemt studentus, universitāšu
ēdnīcas, obligātās veselības apdrošināšanas
iemaksu segšana). ·
Īstenot studentu pavadīšanas pakalpojumus,
it īpaši brīvas piekļuves universitāšu centros. ·
Īstenot pasākumus cīņai pret
dublēšanos un nesakritību (integrēts instruments valodu apguvei,
universitāšu darba metodoloģijas moduļi, valodu un sakaru
moduļi, informātikas moduļi, privātstundu sistēma,
bakalauru un studentu profesionālā orientēšana un kopīgu
sadaļu un pāreju starp nozarēm izveide, lai būtu
iespēja veikt pārorientēšanu, utt.). ·
Ieviest efektīvu informācijas un
orientēšanas sistēmu. Marokas
augstākās izglītības sistēmas kvalitātes
uzlabošana ·
Uzlabot universitāšu personāla prasmes un
kompetenci. ·
Veicināt tālmācību. ·
Attīstīt jaunas informācijas un
sakaru tehnoloģijas Marokas augstākās izglītības
sistēmā. ·
Stiprināt sertificēšanas procesus
universitātes izglītības jomā. ·
Stiprināt augstākās
izglītības iestāžu pārvaldību un autonomiju. ·
Attīstīt prasmes saistībā ar
programmu, projektu un apmācības iestāžu novērtēšanu
(pedagoģiskā, administratīvā un finanšu
novērtēšana). ·
Ieviest institucionālo novērtēšanas
sistēmu saistībā ar Marokas augstāko izglītību. ·
Nostiprināt neatkarīgu kvalitātes
nodrošināšanu. ·
Apmācība saistībā ar
pētniecību, it īpaši doktorantūras ciklā. Stiprināt
sadarbību izglītības un apmācības jomā,
palielinot un/vai uzlabojot Marokas līdzdalību Eiropas
programmās augstākās izglītības jomā ·
Turpināt atbalstīt augstākās
izglītības reformu un modernizēšanu programmas „Tempus”
un tai sekojošo programmu ietvaros. ·
Veicināt Marokas piedalīšanos
esošajās Eiropas mobilitātes un partnerības programmās
augstākās izglītības jomā. ·
Turpināt informācijas kampaņas par
šīm programmām, kas paredzētas potenciālajiem
kandidātiem, studentiem un universitātēm. ·
Veicināt Marokas tuvināšanos
programmām, kuras Eiropas Savienībā patlaban tiek īstenotas
saistībā ar diplomu atzīšanu. ·
Veicināt apmaiņu starp Marokas MERIC
centru un ENIC-NARIC tīklu. ·
Veicināt Eiropas un Vidusjūras
reģiona universitātes Portoroz sadarbību ar
izglītības iestādēm Marokā. 8.4. Atbalsts apmācībai
saistībā ar Kopienas politiku ·
Stiprināt Marokas līdzdalību Žana
Monē (Jean Monnet) darbībās universitātes
izglītības un pētniecības projektu Eiropas
integrācijas studiju jomā atbalstam. ·
Stiprināt Marokas iekļaušanu
īpašās programmās, kas paredzētas trešo valstu
atbildīgajām personām, informējot tās par Kopienas
politiku. 8.5. Veselības aprūpe Uzlabot sabiedrības veselības
līmeni Marokā un stiprināt Marokas un ES dialogu
„veselības” jautājumos ·
Turpināt sadarbību veselības
aprūpes nozares reformas jomā, it īpaši balstoties uz Marokas
valsts stratēģiju „Redzējums veselības jomā 2020”,
rīcības plānu 2008.–2012. gadam un, vajadzības
gadījumā, turpmākiem instrumentiem, tostarp pieņemt
pamatlikumu par veselības aprūpes sistēmu, aprūpes
kvalitātes uzlabošanu un piekļuvi tai, it īpaši vismazāk
aizsargātajiem, par reģionalizāciju, preventīvo pasākumu
stiprināšanu. ·
Stiprināt iestādes un laboratorijas, lai
uzlabotu sanitāro uzraudzību un drošību (Sabiedrības
veselības valsts aģentūras izveide). ·
Sadarbība veselības
rādītāju jomā, it īpaši saistībā ar TAM
Nr. 4 un 5. ·
Transmisīvo un netransmisīvo slimību,
it īpaši ilgstošo slimību un hronisko slimību, kuru
ārstēšana dārgi izmaksā, novēršana un kontrole,
tostarp ratificējot un ieviešot starptautiskus instrumentus veselības
aprūpes jomā, piemēram, PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli
un PVO Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus. ·
Sadarbība ar mērķi pakāpeniski
un ilgtermiņā tuvināt noteiktus noteikumus un īstenošanas
praksi ES veselības aprūpes jomā. ·
Apsvērt iespēju paplašināt
reģionālo sadarbību veselības aprūpes jomā, it
īpaši Eiropas un Vidusjūras reģiona kontekstā. Konverģence. Lai īstenotu šos mērķus,
Maroka pieņems likumdošanas un regulējošos aktus saistībā
ar veselības aprūpes sistēmu un šajā gadījumā ar
ES atbalstu ņems vērā regulējuma konverģenci,
saistītās Eiropas direktīvas un PVO ieteikumus
saistībā ar veselības aizsardzības uzraudzību un
drošību. 8.6. Jaunatne un sports ·
Stiprināt sadarbību jaunatnes
neformālās izglītības un sociāli izglītojošo
animatoru jomā, lai veicinātu apmaiņu, starpkultūru dialogu
un pilsoniskās sabiedrības attīstību, īstenojot
programmas jaunatnes jomā, piemēram, „Jaunatne darbībā”
(2007.–2013. gads), Euromed Jaunatne IV un turpmākās
programmas šajā jomā. ·
Veicināt informācijas un paraugprakses
apmaiņu kopējās intereses jomās, piemēram,
sociālā integrācija, ar sporta, sporta un izglītības
un fizisko aktivitāšu starpniecību, kā arī
cīnīties pret dopinga lietošanu un vardarbību sportā (it
īpaši vardarbību stadionos). ·
Dot iespēju Marokas vadošajiem darbiniekiem
piedalīties studiju dienās, semināros un kolokvijos saistībā
ar sporta tematiem. ·
Sadarboties, lai esošo struktūru ietvaros
Marokā rīkotu pasākumus saistībā ar sportu. C. Marokas līdzdalība
ES programmās un aģentūrās ·
Stiprināt sadarbību ar turpmāk
norādītajām Eiropas aģentūrām to
reģionālo darbību kontekstā: Eiropas Pārtikas
nekaitīguma iestāde (EFSA), Eiropas Izglītības
fonds (EIF), Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA),
Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA),
Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai
pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām
(FRONTEX), Eiropols, EUROJUST, Eiropas Vides aģentūra
(EVA), Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA). ·
Marokas līdzdalība Kopienu
programmās, kas atvērtas trešām valstīm, it īpaši
šādās programmās: Konkurētspējas un inovācijas
programma (CIP), „Muita 2013” (2008.–2013. gads), programma „SESAR”,
programma „Marco Polo”. ·
Līdzdalība Eiropas Biznesa atbalsta
tīklā (EEN). ·
ES veicinās Marokas līdzdalības
šajās programmās un aģentūrās konkretizēšanu. D. Finanšu dimensija ·
Īstenojot ES un Marokas partnerības
finanšu dimensiju, ir jāņem vērā vajadzības, kas
izriet no: –
īpašā statusa; –
Marokas iekšējās dinamikas, kas veidota
ap politikas, ekonomikas un sociālajām reformām, kuras rada
būtiskas vajadzības saistībā ar ekonomikas un
sociālajām infrastruktūrām; –
nepieciešamības veicināt iekļaujošu
izaugsmi, lai mazinātu nabadzību; –
nepieciešamības atvērt Maroku un
integrēt to pasaules ekonomikā un it īpaši ES ekonomikā; kā
arī –
ES jaunās stratēģijas par
kaimiņattiecībām. ·
Izvērtēt veidus, kā, sākot ar
2013. gadu, pāriet pie jauna posma piekļuvē Kopienas
finanšu līdzekļiem, kas ir atbilstīgi, lai pavadītu Maroku
reģionālās politikas loģiskajā pamatojumā un ES
kohēzijā, un jaunu īstenošanas procedūru
pieņemšanā. ·
Optimizēt esošo finanšu instrumentu
īstenošanu, nodrošinot labāku sadarbības programmu
mērķu noteikšanu un labāku sadarbību starp Maroku un ES,
lai optimizētu Marokas absorbcijas spēju. ·
Izmantot visus atbilstīgos un nepieciešamos
jaunos instrumentus un tematiskās programmas, kas ieviestas ES
saistībā ar tās ārējo darbību, ņemot
vērā vajadzības, īstenoto progresu, veicot reformas, un
Marokas absorbcijas spēju. III. Uzraudzība un
uzraudzības ziņojumi Rīcības
plāna uzraudzība ·
Šis plāns, tāpat kā
iepriekšējais plāns, ir pamatnostādņu dokuments
sadarbībai starp ES un Maroku. ·
Šis plāns tiks iesniegts ES un Marokas
Asociācijas padomei, kura to oficiāli pieņems. ·
Kopīgās struktūras, kas izveidotas
saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, un it īpaši
apakškomitejas un darba grupas, kuras izveidotas šim nolūkam, veicinās
rīcības plāna īstenošanas virzību un nodrošinās
tā uzraudzību. ·
Apakškomitejas precīzi uzraudzīs
regulējuma tuvināšanu ES aktu kopumam pēdējā
gadā, balstoties uz rīcības plānu un regulējuma
konverģences valsts programmu. Tās sagatavos ziņojumu
Asociācijas komitejai. Šajā ziņā tās nodrošinās,
lai visas attiecīgās ministrijas veiktu nepieciešamos
pieprasījumus par instrumenta „TAIEX assessment”, kā arī
citu ES rīcībā esošo instrumentu, kas paredzēti, lai
vērtētu nesaderības ar aktu kopumu, izmantošanu. Uzraudzības ziņojumi ·
ES un Maroka vienpusēji var veikt plāna
īstenošanas progresa izvērtēšanu neatkarīgi no
pārskatīšanas, kas tiek veikta Asociācijas komitejā. ·
ES un Marokai būs iespēja uzaicināt
nevalstiskās organizācijas un citas ieinteresētās
organizācijas, kuras Marokā un ES darbojas jomās, uz kurām
attiecas rīcības plāns, lai tās dotu savu ieguldījumu
saistībā ar īstenošanas progresa izvērtēšanu. IV. Nobeiguma noteikumi ·
Šā rīcības plāna darbības
laiks ir pieci gadi (2013.–2017. gads). ·
Asociācijas komitejai būs uzdevums
analizēt rīcības plāna īstenošanas virzību,
balstoties uz ziņojumiem un kopsavilkumiem, kurus sagatavos
apakškomitejas. Tāpat tai būs iespēja Asociācijas padomei
apstiprināšanai ierosināt jaunas rīcības plāna
prioritātes un precizējumus atkarībā no īstenotā
progresa un/vai jaunajām vajadzībām. ·
To darot, Asociācijas komiteja ņems
vērā ieguldījumu, ko būs sniegušas nevalstiskās
organizācijas un citas ieinteresētās organizācijas, kuras
Marokā un ES darbojas rīcības plānā
iekļautajās jomās. ·
Beidzoties rīcības plāna
īstenošanas trešajam gadam, puses apņemas definēt nākotnes
posmus virzībā uz jaunu attiecību sistēmu, ņemot
vērā īpašās darba grupas, kas minēta pievienotajā
dokumentā par īpašo statusu, diskusijas. I PIELIKUMS
Eiropas un/vai Eiropas Padomes konvenciju saraksts ·
Eiropas Cilvēktiesību konvencija
(6. pants — Tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu);
Eiropas Savienības Pamattiesību harta (VI sadaļa —
Tiesiskums). ·
Eiropas Cilvēktiesību konvencija
(3. pants — Spīdzināšanas aizliegums);
13. protokols (nāvessoda atcelšana); Eiropas Savienības
Pamattiesību harta (2. un 4. pants). ·
Eiropas Cilvēktiesību konvencija
(10. pants — Izteiksmes brīvība, 11. pants —
Pulcēšanās un biedrošanās brīvība); Eiropas
Savienības Pamattiesību harta (11. un 12. pants). ·
Kopienas pamatstratēģija sieviešu un
vīriešu līdztiesības jomā. ·
Eiropas Cilvēktiesību konvencija
(14. pants — Diskriminācijas aizliegums); Eiropas Savienības
Pamattiesību harta (III sadaļa). ·
Pārskatītā Eiropas Padomes
Sociālā harta (4.3., 7., 8., 11., 15., 16., 17., 20. un
27. pants). ·
Eiropas Cilvēktiesību konvencija
(14. pants — Diskriminācijas aizliegums); Eiropas Savienības
Pamattiesību harta (III sadaļa). ·
Eiropas Padomes Konvencija par notiesāto
personu nodošanu soda izciešanai un tās Papildu protokols. ·
Eiropas Padomes Konvencija par kibernoziegumiem un
tās Papildu protokols. ·
Eiropas Padomes Konvencija par cīņu pret
cilvēku tirdzniecību. ·
Eiropas Padomes Konvencija par noziedzīgi
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma
finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu
meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju. II PIELIKUMS
Kopienas acquis galvenās atsauces ES iekšējā tirgus
jomās Finanšu pakalpojumi Svarīgākās direktīvas banku
nozarē ir direktīvas par „kapitāla pietiekamību”, kas
ietver divas direktīvas: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
14. jūnija Direktīva 2006/48/EK par
kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu
(pārstrādāta versija); ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
14. jūnija Direktīva 2006/49/EK par
ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla
pietiekamību (pārstrādāta versija). Citas būtiskas direktīvas šajā
jomā ir šādas: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada
18. septembra Direktīva 2000/46/EK par elektroniskās
naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu
uzraudzību; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada
16. decembra Direktīva 2002/87/EK par
papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas
uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu
konglomerātos; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada
30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu
garantiju sistēmām. Attiecībā uz Maroku
svarīgākās direktīvas apdrošināšanas jomā
ir šādas: ·
2009. gada 25. novembra
Direktīva 2009/138/EK, OV 17.12.2009., Direktīva par
apdrošināšanas sabiedrību maksātspēju
(Maksātspēja II), kurā ietverta lielākā
daļa iepriekšējo direktīvu apdrošināšanas jomā
(kodificētas versijas), piemērojama 2012. gada beigās; ·
5–6 gadu laikā pieņemt tiesību
aktus, kuros paredzēta līdzīga maksātspējas un
apdrošināšanas uzņēmumu uzraudzības sistēma kā
maksātspējas direktīvā (Maksātspēja II)
paredzētā sistēma, tāpat rīkojoties
attiecībā uz automobiļu apdrošināšanu; ·
2009. gada 16. septembra
Direktīva 2009/103/EK (Kodifikācijas direktīva
attiecībā uz automobiļu apdrošināšanu), OV, 9.10.2009. Attiecībā uz Maroku
svarīgākās direktīvas vērtspapīru jomā
ir šādas: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada
28. janvāra Direktīva 2003/6/EK par iekšējās
informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus
manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) un Komisijas
pieņemto direktīvu īstenošana; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada
4. novembra Direktīva 2003/71/EK par prospektu, kurš
jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai
atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK
grozījumiem un Komisijas ieteikumi attiecībā uz šo
direktīvu; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz
finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes
Direktīvas 85/611/EEK un 93/6EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes
Direktīvu 93/22/EEK; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
5. aprīļa Direktīva 2006/31/EK, ar kuru
attiecībā uz dažiem termiņiem groza
Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem; ·
Komisijas 2006. gada 10. augusta
Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz finanšu instrumentiem; ·
Komisijas 2006. gada 10. augusta
Regula (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu
sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu
sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi
tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem
terminiem; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada
3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju
kompensācijas sistēmām; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu
aģentūrām; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada
14. marta Regula (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un
dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem. Attiecībā uz ieguldījumu
fondiem svarīgākās direktīvas ir šādas: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un
administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu
vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem
(PVKIU) (Dokuments attiecas uz EEZ); ·
Komisijas 2007. gada 19. marta
Direktīva 2007/16/EK, ar ko īsteno Padomes
Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu
koordināciju attiecībā uz pārvedumu vērtspapīru
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), paskaidrojot
atsevišķas definīcijas; ·
Komisijas 2010. gada 1. jūlija
Direktīva 2010/43/ES, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2009/65/EK attiecībā uz organizatoriskajām
prasībām, interešu konfliktiem, profesionālo ētiku, riska
pārvaldību un starp depozitāriju un pārvaldības
sabiedrību noslēdzamās vienošanās saturu; ·
Labojums Komisijas 2010. gada
1. jūlija Direktīvā 2010/42/ES, ar kuru īsteno
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK
attiecībā uz dažiem noteikumiem par fondu apvienošanu,
galvenajām-pakārtotajām struktūrām un paziņošanas
procedūru; ·
Komisijas 2010. gada 1. jūlija
Regula (ES) Nr. 583/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīvu 2009/65/EK attiecībā uz ieguldītājiem
paredzēto pamatinformāciju un nosacījumiem, kuri
jāievēro, nodrošinot ieguldītājiem pamatinformāciju
vai prospektu pastāvīgā informācijas nesējā, kas
nav papīrs, vai tīmekļa vietnē (Dokuments attiecas uz EEZ); ·
Komisijas 2010. gada 1. jūlija Regula (ES)
Nr. 584/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2009/65/EK attiecībā uz tipveida paziņojuma
vēstules un apliecinājuma par PVKIU formu un saturu,
elektroniskās saziņas izmantošanu starp kompetentajām
iestādēm paziņošanas nolūkos un kārtību,
kādā veicamas pārbaudes uz vietas un izmeklēšana, kā
arī informācijas apmaiņa ar kompetentajām
iestādēm (Dokuments attiecas uz EEZ); ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo
ieguldījumu fondu pārvaldniekiem. Svarīgākās direktīvas infrastruktūras
jomā ir šādas: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
6. maija Direktīva 2009/44/EK,
ar ko groza Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu
maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās; ·
Direktīva 2002/47/EK par finanšu
nodrošinājuma līgumiem attiecībā uz saistītām
sistēmām un kredītprasībām. Pasta pakalpojumi Attiecībā uz Maroku
svarīgākā direktīva pasta pakalpojumu jomā ir
šāda: ·
Eiropas Parlamenta un
Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/67/EK par
kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus
attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai, kas
grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK un
Direktīvu 2008/06/EK.
Intelektuālais un
rūpnieciskais īpašums Svarīgākās direktīvas ir
šādas: ·
Direktīva 2004/48/EK
(intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana); ·
Direktīva 2001/29/EK (autortiesības
un blakustiesības informācijas sabiedrībā); ·
Direktīva 2001/84/EK
(tālākpārdošanas tiesības); ·
Direktīva 2006/116/EK (aizsardzības
paplašināšana); ·
Regula (EK) Nr. 1383/2003 par muitas
darbībām; ·
Direktīva 91/250/EEK, kas aizvietota ar
Direktīvu 2009/24/EK, par datorprogrammu aizsardzību; ·
Direktīva 92/100/EEK, kas aizvietota ar
Direktīvu 2006/115/EK, par nomas tiesībām un
patapinājuma tiesībām; ·
Direktīva 93/83/EEK par satelītu
apraidi un kabeļu retranslāciju; ·
Direktīva 96/9/EEK par datubāzu
tiesisko aizsardzību. Par preču zīmēm: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
22. oktobra Direktīva 2008/95/EK, ar ko tuvina dalībvalstu
tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm
(kodificēta versija); ·
Padomes 2009. gada 26. februāra
Regula (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi
(kodificēta versija). Par patentiem: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
6. maija Regula (EK) Nr. 469/2009 par papildu aizsardzības
sertifikātu zālēm (kodificēta versija); ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada
23. jūlija Regula (EK) Nr. 1610/96 par papildu
aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz augu
aizsardzības līdzekļiem; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
12. decembra Regula (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā
lietojamām zālēm un par grozījumiem Regulā (EEK)
Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK,
Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada
6. jūlija Direktīva 98/44/EK par izgudrojumu tiesisko
aizsardzību biotehnoloģijā; ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
17. maija Regula (EK) Nr. 816/2006 par patentu piespiedu
licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu
eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības
aizsardzības problēmas. Par dizainparaugiem: ·
Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada
13. oktobra Direktīva 98/71/EK par dizainparaugu tiesisko
aizsardzību; ·
Padomes 2001. gada 12. decembra
Regula (EK) Nr. 6/2002 par Kopienas dizainparaugiem. III PIELIKUMS. Prioritārās
darbības ES un Marokas rīcības plāna ietvaros
saistībā ar īpašā statusa īstenošanu (2013.–2017. g.) Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Politiskais un stratēģiskais dialogs || 1) Divpusējā politiskā dialoga nostiprināšana un saskaņošanas uzlabošana daudzpusējos forumos || a) Organizēt ministru un/vai augstākā līmeņa amatpersonu sanāksmes uz ad hoc pamata kopīgo interešu jautājumos || ĪT || b) Kopīgu iniciatīvu pieņemšana, neformālu saskaņošanas mehānismu izveide ANO forumos, jo īpaši starptautiskās drošības apdraudējumu novēršanai, cilvēktiesību un reģionālo jautājumu jomā || ĪT 2) Nostiprināt sadarbību attiecībā uz konfliktu novēršanu, krīžu pārvarēšanu, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošanu un ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroli, kā arī civilo aizsardzību un ķīmiskā bioloģiskā, radioloģiskā apdraudējuma un kodolapdraudējuma novēršanu || a) Pamatnolīguma noslēgšana attiecībā uz Marokas piedalīšanos ES krīžu pārvarēšanas operācijās (civilās un militārās) || ĪT || b) Izstrādāt operatīvās sadarbības vienošanos starp Marokas un Eiropas Komisijas iestādēm attiecībā uz sadarbību ar Monitoringa un informācijas centru (MIC) || ĪT || c) Izstrādāt efektīvu valsts kontroles sistēmu attiecībā uz ieroču un divējāda lietojuma preču eksportu || VT Aktīva iesaistīšanās Ieroču tirdzniecības nolīguma sarunu procesā || (*) Šajā tabulas ailē ietverts atbalsts, kas ir spēkā iespējamo programmu izpildes vai formulēšanas laikā. Turklāt Marokas līdzdalība Kopienas programmās un aģentūrās arī ir prioritāra darbība. Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Tiesiskums, demokrātija un pārvaldība || 3) Nostiprināt iestādes, kas nodrošina demokrātiju un tiesiskumu || a) Parlamenta, valdības un politisko partiju, Nacionālās cilvēktiesību padomes (CNDH) un Ombuda darbības nozīmes un veiktspējas nostiprināšana || VT Attiecīgo iestāžu veiktspējas uzlabošana || Atbalsta programma CNDH un Starpministriju delegācijai cilvēktiesību jautājumos un šo abu iestāžu veiktspējas uzlabošana (SPRING) Atbalsts valdības ģenerālsekretariātam (programma P3A III) Atbalsts parlamentam (programma P3A III un programma „Īstenojot īpašo statusu”) b) Atbilstošu tiesību aktu pieņemšana || VT Veiktspējas uzlabošana tiesību un normatīvo aktu kvalitātes un konstitucionālās atbilstības jomā Parlamenta administratīvās veiktspējas uzlabošana Konstitucionālās tiesas izveide c) Sadarbības ar Eiropas Padomi uzlabošana || VT Pakāpeniska pievienošanās attiecīgajām konvencijām, kas norādītas rīcības plāna 2.8. iedaļā; „Demokrātijas partnera” statusa īstenošana || Programma „Īstenojot īpašo statusu” un programma „Uzlabojot demokrātisko reformu dienvidu kaimiņreģionā” d) Valsts pārvaldes modernizācija, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu pieejamības nodrošināšana, pamatojoties uz vienlīdzību, taisnīgu teritorijas pārklājumu un nepārtrauktību, kā arī sniegto pakalpojumu kvalitātes uzlabošana || VT Sabiedrisko pakalpojumu hartas un decentralizācijas hartas īstenošana; administratīvo procedūru vienkāršošana; e-pārvaldes īstenošana || Programma HAKAMA e) Konstitutīvā likuma par finansēm pieņemšana || ĪT || Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Tiesiskums, demokrātija un pārvaldība || || f) Progresīva reģionalizācijas procesa izveide || VT Tāda konstitutīva likuma pieņemšana un īstenošana, kurā noteikti nosacījumi, kārtība attiecībā uz vietējām pašvaldībām un to kompetences saskaņotību, kā arī to darbības nosacījumi Konstitutīva likuma, kas nosaka vietējo pašvaldību darbības satvaru un nosacījumus, pieņemšana un īstenošana || 4) Nodrošināt neatkarību un uzlabot tieslietu efektivitāti || a) Stratēģijas pieņemšana attiecībā uz tieslietu jomas reformu || ĪT || Iespējama atbalsta programma tieslietu jomas reformai, veiktspējas uzlabošana Programma „Uzlabojot demokrātisko reformu dienvidu kaimiņreģionā” b) Tiesnešu neatkarības nostiprināšana || VT Augstākās tiesu iestāžu padomes izveide c) Atbilstošu tiesību aktu pieņemšana || VT Jauna Kriminālkodeksa pieņemšana; tieslietu jomas reformas stratēģijā noteiktā grafika un prioritāšu ievērošana d) Tieslietu jomas modernizācija, jo īpaši, vienkāršojot un uzlabojot tiesvedību || VT Tiesvedības ilguma samazināšana; iespējas vērsties tiesā uzlabošana; alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu attīstīšana e) Tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācības pilnveidošana Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Tiesiskums, demokrātija un pārvaldība || 5) Pilsoniskās sabiedrības nozīmes nostiprināšana || a) Sarunu instanču nostiprināšana, lai veicinātu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu valsts politikas izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā || VT Konsultāciju procesa ietekme uz sadarbību starp attiecīgajiem Marokas departamentiem un apvienībām || Pilsoniskās sabiedrības organizāciju veiktspējas uzlabošana, izmantojot tematiskās programmas EIDHR, ANE un AL, „Migrācija un patvērums”, kā arī izmantojot divpusējās sadarbības programmas b) Marokas apvienību uzņēmējdarbības un organizatorisko spēju nostiprināšana, lai sadarbotos ar valsts un starptautiskajām publiskajām iestādēm || VT Partnerību veidošana || Atbalsta projekts Integrētam lauku attīstības procesam ziemeļu lauku teritorijās (DRIN), programma „Atbalsts sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai”, programma „Atbalsts mežsaimniecības politikai” un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, izmantojot Pilsoniskās sabiedrības iespējas. 6) Sieviešu un nepilngadīgo personu tiesību nostiprināšana || a) Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvā protokola īstenošana || ĪT || Atbalsta programma vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanai; veiktspējas uzlabošana; atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, izmantojot pilsoniskās sabiedrības iespējas, programma „Īstenojot īpašo statusu” b) Dzimumu līdztiesības un jebkuras diskriminācijas apkarošanas iestādes izveide || ĪT c) Pabeigt izstrādāt tiesisko regulējumu attiecībā uz vardarbības pret sievietēm, ietverot vardarbību laulībā, apkarošanu || ĪT Pieņemt Likumu par vardarbības pret sievietēm izskaušanu || d) Sieviešu, bērnu un personu ar invaliditāti tiesību aizsardzības un veicināšanas mehānismu īstenošana || VT Sasniegtais progress saskaņā ar valdības plānu līdztiesības jomā; Kriminālkodeksa grozīšana Likuma par nodarbināšanas kārtību un darba apstākļiem attiecībā uz mājkalpotāju darbu pieņemšana un īstenošana; Ģimenes un bērnu konsultatīvās padomes izveide || Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Tiesiskums, demokrātija un pārvaldība || || e) Kontroles mehānismu uzlabošana tāda Darba kodeksa efektīvai piemērošanai, kurā aizliegts nodarbināt bērnus, kas jaunāki par 15 gadiem || VT SDO ziņojumi || || 7) Tiesību apvienoties, izteikties un pulcēties nostiprināšana || a) Pieņemt un īstenot jaunu preses kodeksu, kas ietver drukātos un tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus un profesijas ētikas aspektu organizāciju || ĪT Īstenot integrējošu konsultāciju procesu ar visām ieinteresētajām pusēm saistībā ar jauna preses kodeksa izstrādi; Nacionālās preses padomes izveide Atbilstība starptautiskajām tiesību normām || b) Turpināt veikt reformas, kuru mērķis ir plašsaziņas līdzekļu daudzveidība un neatkarība || VT Turpināt veikt tirgus liberalizāciju audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu jomā Audiovizuālās komunikācijas Augstās iestādes neatkarības nostiprināšana || || c) Tiesību aktu tiesību apvienoties jomā efektīva piemērošana un Likuma par ielu demonstrācijām grozīšana || ĪT Apstiprinājumu par apvienību veidošanu tūlītēja izsniegšana; atbilstība Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām normām un jo īpaši tā 21. pantam || Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Tiesiskums, demokrātija un pārvaldība || || d) Turpināt sarunas ar sociālajiem partneriem, lai pabeigtu izstrādāt konstitutīvo likumu, kurā noteikti tiesību streikot īstenošanas nosacījumi un kārtība atbilstoši sarunu ar sociālajiem partneriem rezultātiem || VT Sarunu process ar sociālajiem partneriem Tiesību aktu un prakses atbilstība SDO uzraudzības struktūru principiem || || 8) Uzlabot korupcijas apkarošanu || a) Piemērot likumu par ziņotāju un upuru attiecībā uz korupciju iestādēs aizsardzību || ĪT || Atbalsts Valsts godīguma un korupcijas apkarošanas iestādei (tehniskā palīdzība saistībā ar programmu P3A III) un veiktspējas uzlabošana || || b) Izveidot Valsts godīguma un korupcijas apkarošanas iestādi un nostiprināt tās nozīmi || ĪT Pieņemt un īstenot konstitutīvo likumu, ar ko izveido Valsts godīguma un korupcijas apkarošanas iestādi; ICPC gada ziņojums || c) Rīcības plānu īstenošana un valsts stratēģijas korupcijas novēršanai un apkarošanai pieņemšana || VT Transparency International rādītāji un citi attiecīgie valsts un starptautiskie rādītāji || Programma „Uzlabojot demokrātisko reformu dienvidu kaimiņreģionā”; Programma P3AIII Sigma Mobilitāte, migrācija un drošība || 9) Robežu pārvaldības, atpakaļuzņemšanas, personu mobilitātes un migrācijas, starptautiskās aizsardzības un patvēruma politikas uzlabošana || Tāda partnerības noslēgšana mobilitātei, kurā ietvertas vairākas sadaļas: || ĪT || Mobilitātes partnerības pielikums, kurā tiks definētas ES un tās dalībvalstu atbalsta darbības, cita starpā: reformu atbalsts, veiktspējas uzlabošana, pilsoniskās sabiedrības atbalsts, apmācība, pieredzes un ekspertīzes apmaiņa, a) likumīgā migrācija: vīzu atvieglota piešķiršana, arī saskaņā ar ES Vīzu kodeksu; || b) nelikumīgā migrācija: nelikumīgās migrācijas apkarošana /robežu pārvaldība / atpakaļuzņemšanas nolīgums; || Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) || || c) saikne starp migrāciju un attīstību; || || informatīvās kampaņas, tematiskā programma „Migrācija un patvērums” un sadarbība ar attiecīgajām ES aģentūrām Atbalsts attīstībai pastiprinātas emigrācijas teritorijās (DRIN projekts Rifa reģionā) || || d) starptautiskās aizsardzības veicināšana un patvēruma politikas pilnveidošana. || || Ekonomiskā un sociālā reforma || 10) Strukturālo reformu veikšana ekonomikas un finanšu jomā || a) Projekta attiecībā uz integrētām rūpnieciskām platformām un komerciālām darbības zonām īstenošana || VT Pabeigt īstenot Valsts rūpniecības izveidošanas paktu nozarēs, no kurām ir atkarīga ekonomiskā izaugsme (jo īpaši attiecībā uz automobiļu rūpniecību, gaisa kuģniecību, elektroniku, offshoring, tekstilrūpniecību, lauksaimniecības un pārtikas rūpniecību), un Rawaj stratēģiju tirdzniecībai un piegādei || Programma HAKAMA un SPRING (reformu atbalsts un veiktspējas uzlabošana) || b) Pasākumu, kuru mērķis ir palielināt darbaspēka produktivitāti un apmācību, turpmāka īstenošana nozarēs, no kurām ir atkarīga ekonomiskā izaugsme || c) Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt uzņēmējdarbību, mazos un vidējos uzņēmumus un ļoti mazus uzņēmumus, kā arī turpināt īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartu || VT Eiropas un Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartas uzraudzības rādītāji; Uzņēmējdarbības vides valsts komitejas (CNEA) rīcības plāna īstenošana; MVU uzraudzības iestādes izveide; stratēģijas pieņemšana attiecībā uz ļoti maziem uzņēmumiem Regulējuma reforma un administratīvo formalitāšu vienkāršošana Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts maziem un vidējiem uzņēmumiem || Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Ekonomiskā un sociālā reforma || || d) Nodokļu politikas un valsts finanšu pārvaldības reformas veikšana || VT Nodokļu administrācijas pārskatāmības un efektivitātes uzlabošana; nodokļu sistēmas (arī PVN) vienkāršošana; konstitutīvā likuma par finansēm īstenošana || 11) Integrētas nodarbinātības stratēģijas izstrāde un sociālās un sabiedrības veselības politikas veicināšana || a) Darbvietu, nodarbinātības un pienācīga darba politikas attīstība, ņemot vēra Eiropas Nodarbinātības stratēģijas pamatnostādnes un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ministru konferencē par nodarbinātību, kas notika 2008. gada novembrī Marakešā, definētos rīcības pamatprincipus || ĪT || Programma „Īstenojot īpašo statusu” un SPRING (reformu atbalsts un veiktspējas uzlabošana) b) Atlīdzības par darbvietas zaudējumu pieņemšana un īstenošana || ĪT c) Obligātās veselības apdrošināšanas un Veselības aprūpes režīma (RAMED) plašāka piemērošana || ĪT || „Veselības pamatapdrošināšanas” programmas; atbalsta programma veselības aprūpes nozarē d) Uzlabot sabiedrības veselības līmeni, jo īpaši ar iestāžu veidošanas palīdzību || VT Marokas valsts stratēģijas „Redzējums veselības jomā 2020” īstenošana Pakāpeniska pielīdzināšana PVO un/vai ES attiecīgajām tiesību normām e) Valsts subsīdiju shēmas reforma („Kompensāciju fonds”) || ĪT Vispārējās valsts subsīdiju shēmas aizvietošana ar enerģijas un atsevišķu pārtikas produktu cenu subsīdiju shēmu, nodrošinot mērķtiecīgu atbalstu iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem || „Veselības pamatapdrošināšanas” programmas; programma „Atbalsts sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai” Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Ekonomiskā un sociālā reforma || || f) Nabadzības un sociālo atšķirību apkarošana || VT Uzlabot nabadzības apkarošanu lauku apvidos Veselības pamatapdrošināšanas plašāka piemērošana INDH projektu efektivitātes uzlabošana || Programma INDH II, atbalsts veselības aizsardzības politikai lauku apvidos (SPRING); Analfabētisma apkarošanas programma (SPRING) Atbalsta projekts integrētam lauku attīstības procesam ziemeļu lauku teritorijās (DRIN) Tirdzniecība, tirgus un regulējuma reforma || 12) Tuvināšana ES acquis || a) Tiesiskā un normatīvā regulējuma tuvināšana sākotnēji apstiprinātajās prioritārajās nozarēs: 1) finanšu pakalpojumi (apdrošināšana), 2) publiskie iepirkumi un 3) standarti un tehniskais regulējums (kvalitāte un drošība) [attiecībā uz pēdējo sk. 13) a) darbību] || ĪT || Programma „Īstenojot īpašo statusu” un institucionālā mērķsadarbība ar Rūpniecības ministriju b) Tādas valsts tiesiskā regulējuma konverģences programmas pieņemšana, kurā noteiktas citas prioritārās nozares || Līdz 2015. gadam (divus gadus pēc rīcības programmas pieņemšanas) c) Tiesiskā un normatīvā regulējuma attiecīgu reformu veikšana atbilstoši minētajai valsts konverģences programmai || VT Valsts konverģences programmā noteiktā grafika un prioritāšu ievērošana 13) Tirdzniecības attiecību uzlabošana || Ekonomikas integrācijas īstenošana || || Paziņošanas darbības a) Atvieglot rūpniecības izstrādājumu ienākšanu tirgū, saskaņojot Marokas tiesību aktus ar ES tiesību aktiem un paaugstinot kvalitatīvu infrastruktūru līmeni prioritārajās nozarēs || ĪT Nolīgumu par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (ACAA) parakstīšana (elektriskās ierīces un rotaļlietas) VT Nolīgumu par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (ACAA) parakstīšana (būvmateriāli, gāzes iekārtas un mašīnas) Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Tirdzniecība, tirgus un regulējuma reforma || || b) Sadarbības nostiprināšana saistībā ar tirdzniecības aizsardzības instrumentiem un šķīrējtiesu || ĪT Ekspertīzes pilnveidošana tirdzniecības aizsardzības un šķīrējtiesas jomā || c) Turpināt sarunas attiecībā uz nolīgumu par pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības liberalizāciju sarunu uzsākšanas par padziļinātu un vispusīgu brīvās tirdzniecības nolīgumu perspektīvā || ĪT d) Sarunu uzsākšana par padziļinātu un vispusīgu brīvās tirdzniecības nolīgumu || ĪT Saskaņošanas rezultāti 14) Progresa nodrošināšana citās ar tirdzniecību saistītās jomās || a) Intelektuālais un rūpnieciskais īpašums — pakāpeniska tuvināšanās ES aizsardzības līmenim un administratīvās un tiesu veiktspējas uzlabošana || ĪT Marokas tiesību aktu tuvināšana ES tiesību aktiem Izstrādāt efektīvus atturošus sodīšanas pasākumus (tiesas, muita) Viltošanas un pirātisma ietekmes uz valsts radošo darbu un inovācijām novērtējums Izgudrojumu patentu sistēmas uzlabošana || Institucionālā mērķsadarbība OMPIC || b) Sanitāro un fitosanitāro standartu uzlabošana un Pārtikas nekaitīguma valsts biroja (ONSSA) veiktspējas uzlabošana, jo īpaši pesticīdu, mēslošanas līdzekļu un apstrādes palīglīdzekļu jomā || VT Pieņemt un īstenot piemērošanas dokumentus attiecībā uz Likumu Nr. 28-07 par pārtikas produktu nekaitīgumu, kā arī dokumentu projektus dzīvnieku veselības jomā, kas izstrādāti un apstiprināti saskaņā ar ES 2007.–2009. gadā finansēto mērķsadarbības projektu || Programma „Īstenojot īpašo statusu” Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Tirdzniecība, tirgus un regulējuma reforma || || || Laboratoriju modernizēšana to akreditācijai Decentralizācijas sistēmas ieviešana dzīvnieku veselības jomā || || c) Patērētāju aizsardzības līmeņa uzlabošana || VT Turpināt veikt tiesību aktu tuvināšanu; Patēriņa augstākās padomes administratīvās veiktspējas uzlabošana Marokas patēriņa centra izveide || 15) Modernizācija un veiktspējas uzlabošana lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē || a) Kvalitatīvas ražošanas veicināšana || VT Vienošanās noslēgšana attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību || || b) Solidāras lauksaimniecības attīstība (Marokas Zaļā plāna II pīlārs), jo īpaši saistībā ar nelielām lauku saimniecībām neaizsargātos un grūtībās nonākušos reģionos un lauku attīstību || VT Augstas kvalitātes vietējo produktu ražošanas, tostarp bioloģiskās ražošanas, attīstība Saņēmēju nozaru aktivizēšana mērķa zonās Izmēģinājuma programmas ENPARD || Atbalsta programma Marokas Zaļā plāna 2. pīlāram; ENPARD iniciatīva; Atbalsts Lauksaimniecības padomes stratēģijai (SPRING); || c) Produktu un tirgus stratēģiskās uzraudzības uzlabošana || VT || || d) Īstenot zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, jo īpaši attiecībā uz zivsaimniecības produktu vairumtirgotāju darbu (atbilstoši Halieutis stratēģijai un Eiropas zivsaimniecības politikai zivsaimniecības resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas jomā) || VT Zivsaimniecības produktu iekšējā tirgus strukturēšana un aktivizēšana Zivsaimniecības produktu vērtības palielināšana un to tirdzniecības nosacījumu uzlabošana || Programma „Īstenojot īpašo statusu” Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Infrastruktūra || 16) Transporta efektivitātes palielināšana || a) Gaisa satiksmes pārvaldības modernizācija un aviācijas drošības un drošuma palielināšana || VT Īstenot drošības aprīkojumu attīstības programmu, kas ietver radara pārklājuma palielināšanu un gaisa satiksmes vadības automatizācijas sistēmas darbības uzlabošanu || || b) Īstenot jūrlietu stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot jūrlietu drošību, drošumu un uzraudzību || VT Ostas valsts, karoga valsts un piekrastes valsts izmantoto kontroles sistēmu nostiprināšana || Programma „Īstenojot īpašo statusu” (veiktspējas uzlabošana un reformu atbalsts); Programmas SafeMed un MEDAMOS || 17) Piegāžu un energoapgādes drošības nostiprināšana || a) Turpināt īstenot tiesiskā un normatīvā regulējuma konverģenci visā enerģētikas nozarē, tostarp atjaunojamās enerģijas un dabasgāzes nozarē, lai īstenotu Marokas enerģētikas stratēģiju, kuras pamatā ir apgādes drošības, konkurētspējas un nozares modernizācijas mērķi || VT Redzējuma laikposmam līdz 2020. gadam izstrāde un īstenošana || Programma „Īstenojot īpašo statusu” || || b) Elektroenerģijas starpsavienojumu infrastruktūras nostiprināšana un enerģētikas tirgu integrācija || VT Ieviest labvēlīgākus nosacījumus Marokas uzņēmēju piekļuvei ES enerģētikas tirgiem un ieviest nosacījumus enerģētikas tirgu integrācijai || || || c) Atbilstošu priekšnosacījumu ieviešana dabasgāzes izmantošanas veicināšanai, tostarp regulējošas iestādes izveide || VT Sasniegt 20 % apmēru valsts enerģijas bilancē attiecībā uz dabasgāzi laikposmā līdz 2020. gadam || Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Infrastruktūra || || d) Atjaunojamās enerģijas avotu plaša un maza mēroga attīstība; „zaļās elektroenerģijas” eksports un energoefektivitātes veicināšana || VT Mežu resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas un aizsardzības stratēģijas efektivitātes nostiprināšana Laikposmā līdz 2020. gadam sasniegt elektroenerģijas ražošanas no atjaunojamiem energoresursiem mērķi 42 % apmērā Marokas saules enerģijas izmantošanas plānā un Marokas vēja enerģijas izmantošanas projektā noteikto mērķu īstenošana || Vide un ilgtspējīga attīstība || 18) Vides aizsardzības, ūdens resursu pārvaldības un klimata pārmaiņu apkarošanas uzlabošana || a) Valsts stratēģiju un programmu attīstīšana un īstenošana vides un ūdens resursu jomā, tostarp valsts stratēģijas izstrāde attiecībā uz videi draudzīgu ekonomiku || VT Pakāpeniska tuvināšana ES tiesību aktiem || – Atbalsta programma mežsaimniecības politikai – Atbalsts valsts stratēģijas videi draudzīgas ekonomikas jomā izstrādei un klimata pārmaiņu stratēģijas izstrādei; programma „Īstenojot īpašo statusu” attiecībā uz ūdens resursu nozari – Atbalsts Valsts hartas par vidi un ilgtspējīgu attīstību darbības nodrošināšanai || || b) Pilsoniskās sabiedrības un vietējo pašvaldību, kas ir saistītas ar vides politiku, līdzdalības uzlabošana || ĪT Apmācības pasākumi, lai uzlabotu vides apvienību zināšanas Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums stratēģisko un plānošanas dokumentu sagatavošanā Pašreizējās NVO platformas izvērtēšana (GT-EKP) Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Vide un ilgtspējīga attīstība || || c) Pastāvīga apņemšanās attiecībā uz klimata pārmaiņu apkarošanu || VT Kankunas un Durbanas nolīgumu īstenošana Valsts stratēģijas par klimata pārmaiņām un reģionālo klimata pārmaiņu apkarošanas plānu īstenošana || || || d) Uzņēmumu ilgtspējīgas attīstības veicināšana || VT Labas pārvaldības un racionalizācijas prakses izveidošana || Izglītība, augstākā izglītība un profesionālā apmācība || 19) Izglītības sistēmas un augstākās izglītības un apmācības pielāgošanas darba tirgus vajadzībām uzlabošana || a) Analfabētisma apkarošanas stratēģijas īstenošana || ĪT || Atbalsta programma izglītības stratēģijas īstenošanai; atbalsts analfabētisma novēršanai (SPRING); INDH II; Erasmus Mundus, Tempus un jaunā programma „Erasmus visiem”, mērķsadarbība un atbalsts mobilitātei programmas „Īstenojot īpašo statusu” ietvaros || || b) Uzlabot piekļuvi vispārējai un augstākajai izglītībai, kā arī uzlabot to kvalitāti un pārvaldību || VT Augstākās izglītības sistēmas reforma un tiesiskā un normatīvā regulējuma konverģence ar Boloņas procesa mērķiem Studentu un akadēmiskā personāla mobilitātes iespēju palielināšana saistībā ar universitāšu partnerību; nostiprināt kvalitātes nodrošināšanu (jo īpaši, izveidojot Augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas aģentūru) || Joma || Mērķi || Marokas darbības || Grafiks/rādītāji || ES atbalsts (*) Izglītība, augstākā izglītība un profesionālā apmācība || || c) Augstākās izglītības un profesionālās apmācības reformas īstenošana, lai tās labāk atbilstu darba tirgus vajadzībām || VT Darbaspēka apmācības uzlabošana nozarēs, no kurām ir atkarīga ekonomiskā izaugsme un kuras paredzētas Valsts rūpniecības izveidošanas paktā (gaisa kuģniecība, automobiļu rūpniecība, elektronika, offshoring, lauksaimniecības un pārtikas rūpniecība, tekstilrūpniecība) Pasniedzēju skaita un studentiem pieejamo vietu skaita palielināšana un apmācības kvalitātes uzlabošana šajās nozarēs || Atbalsta programma stratēģijai profesionālās apmācības jomā (SPRING) Pētniecība un izstrāde, informācijas sabiedrība || 20) Spēju stiprināšana informācijas sabiedrības un pētniecības un inovāciju jomā || a) Jaunās digitalizācijas programmas „Marokas digitalizācija 2013” īstenošana un sinerģijas veidošana ar Eiropas digitalizācijas programmu un Eiropas politiku, kas saistīta ar informācijas sabiedrību || ĪT || || || b) Nostiprināt Marokas universitāšu un pētniecības centru pētniecības spējas || VT Valsts tematisko kontaktpunktu tīkla nostiprināšana; tiesiskā regulējuma konverģence ar Eiropas normām zinātnes un tehnoloģiju jomā || || || || || || || || || ĪT = īstermiņā (līdz 2014. gada beigām) || || || VT = vidējā termiņā (līdz 2017. gada beigām) || || [1] Pieņemts ES un Marokas Asociācijas padomē
2008. gada 13. oktobrī [2] Paredzēts
Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvā 89/391/EEK par pasākumiem, kas
ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un
veselības aizsardzību darbā, Oficiālais Vēstnesis L 183, 29.6.1989. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
29. aprīļa Direktīvas 2004/48/EK par intelektuālā
īpašuma tiesību piemērošanu un Regulas (EK) Nr. 1383/2003
par muitas rīcību pakāpeniska tuvināšana. [4] Vienkāršas procedūras uzņēmumiem,
izglītība un apmācība uzņēmējdarbības
garā, uzlabotas zināšanas, vienkāršāka piekļuve
finansējumam un investīcijām labvēlīga nodokļu
sistēma, labāka piekļuve tirgum, inovācijas,
spēcīgas profesionālās asociācijas, uzņēmumu
kvalitātes atbalsta sistēmas un pakalpojumi, Eiropas un
Vidusjūras tīkli un partnerības, skaidra un
mērķtiecīga informācija uzņēmumiem.