EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0464
Amended proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing an action programme for customs in the European Union for the period 2014-2020 (Customs 2020) and repealing Decision N°624/2007/EC
Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam („Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK
Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam („Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK
/* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */
Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam („Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK /* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */
PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 2011. gada 29. jūnijā
Komisija pieņēma priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu
shēmai 2014.–2020. gadam[1]:
budžetu stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai, iesakot cita
starpā jaunu muitas programmu. Programma „Muita 2020” veicinās „Eiropa
2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un
integrējošai izaugsmei[2]
īstenošanu, pastiprinot muitas savienības darbību. Muitas savienība aizsargā Savienības un tās dalībvalstu finanšu
intereses, iekasējot nodevas, maksas un nodokļus[3]. Tā pieprasa, lai preces,
kuru izcelsmes valstis ir trešās valstis, atbilstu Savienības
tiesību aktiem, pirms tās drīkst brīvi pārvietot
Savienībā. Tas ietver lielu tirdzniecības apjomu pārvaldību
ik dienas — ik sekundi tiek apstrādātas 7 muitas deklarācijas —,
liekot muitai rast līdzsvaru starp tirdzniecības
uzņēmējdarbības vajadzību virzīšanu un
pilsoņu aizsardzību pret risku, ka tiks apdraudēts viņu
drošums un drošība. To var sasniegt, tikai intensīvi sadarbojoties
dalībvalstu muitas pārvaldes iestādēm un šīm
pārvaldes iestādēm sadarbojoties ar citām
iestādēm, ar tirdzniecībā iesaistītajām un
citām trešām personām. Ierosinātā programma atbalstīs sadarbību
galvenokārt starp muitas iestādēm, bet arī ar
citām ieinteresētajām personām. Šī programma
paredzēta kā turpinājums programmai
„Muita 2013”, kuras darbība beigsies 2013. gada
31. decembrī. Ierosinātā programma atbalstīs
sadarbību muitas jomā Savienībā, veicinot speciālistu
tīklu izveidi un kompetenču uzlabošanu, no vienas puses, un IT
kapacitātes stiprināšanu, no otras puses. Pirmais ļauj veikt
labo prakšu un darbības zināšanu apmaiņu starp
dalībvalstīm un dažkārt citām valstīm, kas
piedalās programmā. Otrais ļauj programmai finansēt
piemērotas IT infrastruktūras un sistēmas, kas ļauj muitas
pārvaldes iestādēm Savienībā pārtapt par
pilntiesīgām e-pārvaldēm. Programmas galvenā
pievienotā vērtība ir dalībvalstu spēju
pastiprināšana palielināt ienākumus un pārvaldīt
tirdzniecības plūsmu, kas kļūst aizvien
sarežģītāka, vienlaikus samazinot šim nolūkam nepieciešamo
instrumentu izveides izmaksas. 2. APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās un
speciālās zināšanas Programmas „Muita 2013” starpposma
izvērtējuma[4]
kontekstā uz līguma pamata tika analizēta programmas
efektivitāte, lietderība, būtiskums un pievienotā
vērtība. Tika izmantoti uzraudzības dati, kas pieejami no
dažādām darbībām, un notika apspriešanās ar nozares
pārstāvjiem. Cits līgumslēdzējs veica
pētījumu par iespējamo nākotnes muitas programmas veidolu[5]: tās uzdevumiem,
mērķiem un iespējamiem politikas risinājumiem, tostarp
veica visaptverošu analīzi par nākotnes uzdevumiem,
strukturālajām problēmām un iespējamiem muitas
savienības darbības uzlabojumiem. Attiecībā uz beidzamo
aspektu tika veikta apspriešanās ar dažādu līmeņu muitas
ekspertiem. Šā pētījuma secinājumi tika apspriesti ar
iesaistīto valstu pārstāvjiem seminārā, kas tika
organizēts 2011. gada jūlijā. Gatavojot semināru,
2011. gada pavasarī attiecīgās programmas komitejas[6] sanāksmē notika
apaļā galda apspriedes, kurās iesaistīto valstu
pārstāvjiem tika lūgts noteikt galvenos programmas plusus un
kā būtu iespējams uzlabot programmas efektivitāti. Ņemot vērā ar informācijas
apmaiņu saistīto darbību nozīmību, tika veikts
atsevišķs pētījums par informācijas apmaiņas
īstenošanas stratēģiju nākotnē. Šo pētījumu
prezentēja muitas pārvaldes iestāžu informācijas direktoru
seminārā 2011. gada jūnijā. Tika sagatavots ietekmes
novērtējums, kurā analizēts programmas „Muita 2013"
turpinājums un kuru Ietekmes novērtējuma padome
apstiprināja 2011. gada 22. septembrī. Izstrādājot priekšlikumu
nākotnes programmai, tika ņemti vērā ieteikumi
attiecībā uz programmas ieceri un turpmākiem uzlabojumiem.
Programmas priekšlikumā iekļauti jauni rīki, jo īpaši sadarbībai
konkrētu darbības uzdevumu veikšanā. Ir veikti pasākumi,
lai uzlabotu programmas aktivitāšu rezultātu izplatīšanu,
izmantojot tiešsaistes sadarbības iespējas, un labāk
uzraudzītu programmas konkrētos rezultātus. 2.2. Ietekmes
novērtējums Ņemot vērā vispārējo
politikas kontekstu un problēmas, ar kurām saskarsies muita
nākamajā desmitgadē, pašreizējai programmai
pievienotajā ietekmes novērtējumā tika analizēti un
salīdzināti vairāki iespējami politikas risinājumi. (1)
Bāzes scenārijs: programmas turpināšana ar tās pašreizējiem
mērķiem un iecerēm. (2)
Programmas neturpināšana: programma tiktu pārtraukta un ES finansējums IT
instrumentiem, kopīgām darbībām vai
apmācībām, kas atbalsta sadarbību muitas jomā, vairs
piešķirts netiktu. (3)
Lielāks atbalsts ES tiesiskajiem
pienākumiem, piemēram, modernizētais muitas kodekss (MMK). Šis politikas risinājums paplašinātu bāzes
scenāriju un pielāgotu programmu no jaunās ES muitas vides
izrietošām jaunām vajadzībām, tostarp Savienības
muitas kodeksam (SMK)[7].
Šis risinājums paredz jaunu IT sistēmu izmantošanu, kā
definēts ES muitas tiesību aktos, pakāpeniski ieviešot
kopīgu attīstības modeli IT sistēmām un
modernizējot pamatpārvaldību, arhitektūru un tehnoloģijas.
(4)
Lielāks atbalsts ES tiesiskajiem
pienākumiem un finansiāls atbalsts tehniskās kapacitātes
veidošanai: Papildus elementiem iepriekšējā
risinājumā šajā risinājumā tiktu ietverta
finansiālā atbalsta shēma, kas ļauj dalībvalstīm
lūgt atbalstu iegādāties aprīkojumu, lai kontrolētu
zemes, jūras vai gaisa robežas, piemēram, skenerus vai laboratorijas
aprīkojumu. Tas ļautu dalībvalstīm apmierināt
pieprasījumu paātrināt un optimizēt kontroli jauno
tehnoloģiju kontekstā. (5)
Palielināts atbalsts ES tiesiskajiem
pienākumiem ar maksimāli lielu kopējo IT vidi: Papildus 3. risinājuma elementiem šis risinājums paredz
ES muitai izmantot iespēju pilnīgi kopīgi attīstīt un
izmantot Eiropas IT sistēmas, lai ieviestu ES muitas tiesību aktus,
piemēram, MMK un citus ar muitu saistītus tiesību aktus. Šis
risinājums nodrošinātu pastiprinātu atbalstu, palīdzot
valsts iestādēm attīstīt un izvērst sistēmas
Eiropas mēroga elektroniskās muitas videi un uzņēmumiem
pievienoties šīm sistēmām. Ietekmes novērtēšanas
rezultātā 3. risinājums „Lielāks atbalsts ES
tiesiskajiem pienākumiem, piemēram, modernizētais muitas kodekss
(MMK)” tika atzīts par vēlamāko risinājumu. Tas atbilst
stratēģijas „Eiropa 2020” jaunā budžeta priekšlikumam, un tas
saņēmis vislielāko dalībvalstu atbalstu. Risinājumu
„Lielāks atbalsts ES tiesiskajiem pienākumiem un finansiāls
atbalsts tehniskās kapacitātes veidošanai” neatbalstīja, jo
aprīkojuma iegādi, kas izteikta kā tehniskās
kapacitātes veidošanas elements, varētu līdzfinansēt,
izmantojot citas programmas, tostarp reģionālos struktūrfondus,
vienlaikus nodrošinot saskaņotību ar ieteiktās programmas „Muita
2020” prioritātēm. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Programmas „Muita 2020” priekšlikuma
pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 33. pants,
kurš aicina Eiropas Savienību rīkoties attiecībā uz sadarbību
muitas jomā un ES muitas savienību. 3.2. Subsidiaritāte un
proporcionalitāte Rīcība Savienības, nevis valstu
līmenī ir nepieciešama turpmāk minēto iemeslu
dēļ. ·
Muitas savienība
ir ekskluzīvā Savienības kompetencē. Nododot savas
pilnvaras Savienībai, dalībvalstis ipso facto vienojušās,
ka darbības muitas jomā var labāk īstenot Savienības
līmenī. Tomēr Savienības tiesiskais regulējums pats
par sevi pietiekoši nenodrošina pienācīgu muitas savienības darbību.
Tas jāpapildina ar atbalsta pasākumiem, kā noteikts muitas
programmā, lai nodrošinātu ES muitas tiesību aktu
konverģenci un saskaņotu piemērošanu. ·
Daudzas darbības muitas jomā ir ar
pārrobežu raksturu, tajās iesaistītas un tās skar
visas 27 dalībvalstis, tādēļ dalībvalstis katra
atsevišķi tās nespēj efektīvi un lietderīgi
realizēt. ES rīcība ir nepieciešama, lai uzsvērtu muitas
darba Eiropas dimensiju, lai izvairītos no iekšējā tirgus
kropļojumiem un atbalstītu efektīvu ES ārējo robežu
aizsardzību. ·
Tāpēc ES rīcība ir pamatota,
lai nodrošinātu muitas savienības pienācīgu darbību un
turpmāku attīstību, un tās kopējos
reglamentējošos noteikumus, jo ir pierādīts, ka tā ir pati
iedarbīgākā un efektīvākā ES reakcija uz ES
muitas savienības un muitas sadarbības īstenošanas
trūkumiem un problēmām. ·
No ekonomiskā viedokļa
rīcība ES līmenī ir daudz iedarbīgāka. Pamats
sadarbībai muitas jomā ir augstas drošības sakaru tīkls.
Tas savieno valstu muitas pārvaldes iestādes apmēram 5000[8] savienošanas punktos. Šāds
kopējais IT tīkls nodrošina to, ka nolūkā apmainīties
ar jebkāda veida informāciju valsts pārvaldes iestādei
jāpieslēdzas šai kopējai infrastruktūrai tikai vienreiz. Ja
šāda infrastruktūra nebūtu pieejama, dalībvalstīm
26 reizes būtu jāveic pieslēgšanās, lai sazinātos
ar katras dalībvalsts iekšējo sistēmu. Atbilstīgi LES 17. pantam un kā
noteikts Līgumos, Komisija programmas īstenošanas nolūkā
veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas.
Tādēļ programma "Muita 2020” ir atbilstoša subsidiaritātes
un proporcionalitātes principiem (kā noteikts Līguma par
Eiropas Savienību (LES) 5. pantā). 3.3. Juridiskais instruments Atbilstoši attiecīgo ietekmes
novērtējumu secinājumiem ir piemēroti īstenot ES
intervenci, izmantojot finansēšanas programmu. Ņemot
vērā pozitīvās atsauksmes, kas saņemtas programmas
„Muita 2013” starpposma izvērtēšanas laikā, Komisija iesaka
turpinājuma programmu — „Muita 2020”. Atbilstoši Komisijas likumdošanas politikai,
kas pieņemta daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, nākamās
finansēšanas programmas priekšlikums ir regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU ES finansējuma programmu
pārskatīšanas grafiks ir saistīts ar jaunās daudzgadu
finanšu shēmas priekšlikumu, kurā grozījumi izdarīti 2012.
gada 6. jūlijā[9].
Saskaņā ar šo priekšlikumu šī regula par programmu „Muita 2020”
ietver budžeta regulējumu EUR 548 080 000
(pašreizējās cenās) apmērā laikposmam no 2014.
līdz 2020. gadam. Programma „Muita 2020” tiks ieviesta,
īstenojot tiešas centralizētas pārvaldības režīmu un
prioritārā kārtā. Kopā ar ieinteresētajām
personām tiek veidotas darba programmas, kurās nosaka
prioritātes konkrētam laikposmam. 5. NEOBLIGĀTI ELEMENTI 5.1. Piezīmes par
īpašiem tiesiskiem nosacījumiem 5.1.1. I nodaļa.
Vispārīgi noteikumi Programmas darbības joma ir
īpaši vērsta uz ES muitas savienības darbību. Tā
būs pieejama dalībai dalībvalstīm,
kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm.
Atbilstoši vispārējai Savienības politikai šajā
jautājumā Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis
saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem arī varēs
piedalīties šajā programmā. Visbeidzot, „ārējie eksperti”
(piemēram, citu iestāžu pārstāvji, tirdzniecības,
valstu un starptautisku organizāciju pārstāvji un,
iespējams, citi eksperti) arī varēs piedalīties
konkrētās darbībās, ja tas vajadzīgs programmas
mērķu izpildei. Programmas „Muita 2020” mērķi
ir risināt konstatētās problēmas un nākamajā
desmitgadē paredzamos izaicinājumus muitas jomā. Programmas
vispārējais mērķis ir stiprināt iekšējo tirgu,
panākot lietderīgu un efektīvu muitas savienību. Lai sniegtu pienācīgu atbildi uz
nākotnes izaicinājumiem muitas jomā Savienībā,
programmai noteikts šāds konkrēts mērķis: atbalstīt
muitas savienības darbību, jo īpaši ar sadarbību starp
iesaistītajām valstīm, to muitas iestādēm, citām
kompetentajām iestādēm, to ierēdņiem un
ārējiem ekspertiem. Programmai būs šādas prioritātes: 1.
atbalstīt Savienības tiesību aktu
sagatavošanu, saskaņotu piemērošanu un efektīvu īstenošanu
nolūkā stiprināt muitas savienības efektivitāti,
lietderību un vienotību; 2.
stiprināt Eiropas uzņēmumu
konkurētspēju, veicinot legālu tirdzniecību, samazinot
izmaksas atbilstības nodrošināšanai un administratīvo slogu,
kā arī stiprināt aizsardzību pret negodīgu konkurenci;
3.
atbalstīt muitu tās centienos
aizsargāt iedzīvotājus, drošumu un drošību un vidi; 4.
nodrošināt Eiropas Savienības un tās
dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsardzību; 5.
sekmēt muitas iestāžu efektīvu
darbību, uzlabojot to administratīvo jaudu; 6.
apkarot krāpšanu un veicināt
konkurētspēju, drošumu un drošību, veicinot sadarbību ar
starptautiskām organizācijām, trešām valstīm,
citām valsts iestādēm, komersantiem un to
organizācijām. 5.1.2. II nodaļa.
Atbalstāmās darbības Darbību veidi,
kas uzskatāmi par atbalstāmiem programmas finansējuma
saņemšanai, ir līdzīgi pašreizējo programmu darbības
veidiem, tas ir: ·
kopīgas darbības zināšanu un labās
prakses apmaiņai starp iesaistīto valstu muitas jomas
ierēdņiem; ·
Eiropas informācijas sistēmas[10], kas veicina informācijas
apmaiņu un piekļuvi kopīgiem datiem; ·
apmācības ar mērķi vairot
muitas jomā strādājošo ierēdņu kompetenci visā
Eiropā. Konkrētu kategoriju darbībās ir
ieviestas izmaiņas. ·
Programma „Muita 2020” ietvers dažus jaunus
kopīgo darbību rīkus: ·
ekspertu komandas ir
strukturēta sadarbības forma, kurā apvieno speciālas
zināšanas un/vai risina konkrētus darbības jautājumus.
Tās var būt izveidotas kā pastāvīgas vai
nepastāvīgas komandas un var saņemt atbalstu, piemēram,
tiešsaistes sadarbības pakalpojumus, administratīvo
palīdzību un infrastruktūras un aprīkojuma sistēmas, rīcības
realizācijas un veiksmīga iznākuma atbalstīšanai; ·
darbības valsts pārvaldes
kapacitātes stiprināšanai atbalstīs
muitas iestādes, kas saskaras ar īpašām grūtībām,
vai nu tas būtu zināšanu trūkums, speciālu zināšanu,
organizatoriski vai citi trūkumi, kurus iespējams pārvarēt
ar īpaši pielāgotām atbalsta darbībām, kuras sniedz
pārējās valstis un/vai Komisijas ierēdņi. ·
salīdzinošā novērtēšana un
vadības grupas vairs nav tieši minētas
kopīgo darbību uzskaitījumā, jo tās var uzskatīt
par projektu grupām ar īpašu mērķi, kas attiecīgi ir
vai nu labākās prakses piemēru identificēšana, lai
konstatētu uzlabojumu iespējas, vai programmas pasākumu
koordinēšana un vadīšana attiecīgā jomā. ·
Attiecībā uz Eiropas informācijas
sistēmām jaunā programma definē „Savienības
elementus”, piemēram, IT aktīvus un pakalpojumus, kuri attiecas uz
dažām vai visām dalībvalstīm un kuri pieder Komisijai vai
kurus tā iegādājusies. Šie Savienības elementi ir
aprakstīti ierosinātā tiesību akta pielikuma
2. punktā. „Valstu elementi” ir visi elementi, kuri nav
„Savienības elementi”. Tos izstrādā, ievieš un darbina
dalībvalstis, un tādējādi uz tiem attiecas dalībvalstu
finansējums un atbildība. Savienības elementu pārdefinēšana
apskatāma, ņemot vērā IT sistēmu attīstības
mainīgo praksi. Šobrīd katra dalībvalsts ir atbildīga par
nacionālo sistēmu ieviešanu atbilstoši kopējām
specifikācijām, tādējādi katrai sistēmai
pastāv 27 izstrādes, 27 tirgotāju saskarnes,
27 attīstības grafiki, 27 ar projektu saistīti vai
darbības grūtību kopumi utt. Jo īpaši ņemot
vērā ekonomikas un finanšu krīzi, Komisija uzskata, ka IT sistēmu
izstrāde jāveic efektīvāk. Šādas ievirzes mērķis ir uzlabot
datu konsekvenci un noteikumu lietojumu, pakāpeniski virzoties uz
kopīgu IT attīstību (zināšanas, dati, IT elementi).
Tādējādi tiks iegūtas uzlabotas darba metodes,
piemēram, izmantojot uzņēmējdarbības procesu
modelēšanu, labākas kvalitātes specifikācijas, un arī
tiks iegūta lielāka standartizācija, piemēram,
saskaņojot saskarnes tirgotājiem. Jaunā pieeja Savienības
elementiem ierobežos neviendabīgas attīstības un izvietošanas
plānu riskus. Tas arī nodrošinās papildu līdzekļus
projekta noslēguma kontrolei, jo kopējie plāni nodrošina to, ka
vājākais attīstības ķēdes posms nenosaka visa
projekta darbības uzsākšanu. 5.1.3. IV nodaļa.
Īstenošana Lai nodrošinātu vienādus šīs
regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu
jāpiešķir Komisijai. Gada darba programma kā tāda tiks
pieņemta saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas
minēta 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[11]. 5.2. Vienkāršošana 5.2.1. Kā priekšlikums
veicināja vienkāršošanu? (a)
Saskaņotība ar Finanšu regulu Programmas priekšlikums ir pilnīgi saderīgs
ar Finanšu regulu un tās īstenošanas nosacījumiem. Programmas
īstenošanas galvenie finanšu instrumenti ir dotācijas un publiskais
iepirkums. Programmā iestrādāti Komisijas priekšlikumā
ieteiktie vienkāršošanas pasākumi Finanšu regulas
pārskatīšanai, jo īpaši vienreizēju maksājumu, vienotu
likmju un vienības izmaksu piešķiršana. Ņemot vērā
programmas ietvarā maksātās dienas naudas un ceļa izdevumu
apstrādes svarīgumu, programma šajā jomā ieviesīs
jaunajā Finanšu regulā piedāvātos vienkāršošanas
pasākumus. (b)
Atbilstība starp programmām
„Muita 2013” un „Fiscalis 2013” Iepriekšējo muitas un Fiscalis
programmu pārvaldība bija pilnībā saskaņota, par
pamatu ņemot identiskus iepirkuma noteikumus un dotāciju
modeļus, kopīgus pārvaldības norādījumus un uz IT
balstītas sistēmas. Pārvaldības modelis ietver skaidras un
vienkāršas procedūras programmas darbību organizēšanai.
Komisijas programmas pārvaldības komandai palīdz programmas
pārvaldības komandas dažādās muitas un nodokļu
pārvaldes iestādēs, kuras dalībvalstīs darbojas
kā koordinatori un pirmais kontaktpunkts attiecīgi muitas vai
nodokļu jomas ierēdņiem. Šāds pārvaldības modelis
ļauj īsā laikā īstenot darbības,
reaģējot uz aktuālām vajadzībām, tajā
pašā laikā saglabājot dažādu darbību
saskaņotību. Starpposma izvērtējumā dalībvalstis
ir izteikušas apmierinātību ar programmas pārvaldības
modeli. Ņemot vērā abu programmu ciešo
saistību, kā arī vienkāršošanas mērķi, kas izriet
no 2014.–2020. daudzgadu finanšu shēmas priekšlikuma[12], Komisija sākotnēji
ierosināja vienotu programmu FISCUS, kas būtu turpinājums
muitas un Fiscalis 2013 programmām[13].
Ievērojot dalībvalstu vienprātīgu atbalstu
ierosinātās vienotās programmas sadalīšanai
atsevišķās programmās, Komisija – būdama pret šo
dalīšanu – izvirzīja grozītu priekšlikumu ar diviem
leģislatīvajiem tekstiem attiecīgi programmai „Muita 2020"
un „Fiscalis 2020”. Lai arī ir ieviesti atsevišķi teksti,
saglabāt saskaņotību starp abām programmām būs
Komisijas prioritāte un attiecīgi tas tiks ņemts vērā
arī turpmāk, īstenojot programmas „Muita 2020” un „Fiscalis
2020”. (c)
Vai programma ņēma vērā
ārpakalpojumu izmantošanu? Tika izskatīta iespēja īstenot
nākotnes programmu, izmantojot izpildaģentūru.
Aģentūru varētu pilnvarot veikt uzdevumus, piemēram,
izvēlēties programmas darbības, administratīvi sagatavot un
uzraudzīt darbības, pārraudzīt pasākumus,
dotācijas un IT sistēmu iepirkumu. Tomēr šāda
izpildaģentūra nozīmētu papildu līmeni
pārvaldības struktūrā, palielinot koordinēšanas un
pārbaudes izmaksas, sarežģījot un pagarinot lēmumu pieņemšanu,
jo tiktu papildinātas administratīvās procedūras.
Tāpat tam būtu negatīva ietekme uz zinātības
līmeni Komisijā un tas palielinātu risku, ka saturs tiktu
sadrumstalots administratīvo aspektu ietekmē. Šis risinājums
nedotu vēlamos ieguvumus uzņēmējdarbībai, un
tāpēc no tā ir jāatsakās. Alternatīvajā scenārijā tika
arī izskatīts jautājums par visu attiecīgo IT
darbību, izņemot CCN/CSI tīkla un ar to saistīto
pakalpojumu, nodošanu valsts pārvaldes iestādēm.
Šajā risinājumā pastāv ļoti augsts risks, ka
pakāpeniski radīsies vajadzība veidot centralizētākas
pārvaldības struktūras. Ietekme, kas rastos šī
risinājuma rezultātā, būtu līdzīga programmas
neturpināšanai, tādējādi tiktu apdraudēta muitas
pārvaldes iestāžu darbības efektivitāte un lietderība,
tiktu apdraudēta muitas savienības vienotība un
tādējādi vienlīdzīga attieksme pret tirgotājiem.
Ņemot vērā negatīvo ietekmi uz rezultātiem un snieguma
rādītājiem, arī no šī scenārija ir
jāatsakās. (d)
Vai programma izmanto vispārējos IT
rīkus administratīvā sloga samazināšanai finansējuma
saņēmējiem un līgumslēdzējiem? Programmas „Muita 2013” un „Fiscalis 2013”
jau izmanto rīkus, lai veicinātu programmas pasākumu un
saistīto izdevumu pārvaldību, izmantojot kopējo
pasākumu paziņošanas rīku (ART). Tas tiks turpināts. 5.2.2. Priekšlikuma
rezultativitātes novērtējums Programmas rezultativitāte tiks
vērtēta, izmantojot ar programmas vispārīgajiem un
konkrētajiem mērķiem un prioritātēm saistītu
saskanīgu snieguma, ietekmes, vispārīgo un konkrēto
rezultātu rādītāju kopumu un veidojot saikni ar Komisijas
pārvaldības plānu. Detalizēts ietekmes, vispārīgo
un konkrēto rezultātu rādītāju uzskaitījums ir
pieejams ietekmes novērtējumā. Komisija ir norādījusi
mērķa rādītājus dažiem programmas konkrētajiem
rezultātiem, citi tiks papildināti, izmantojot programmas „Muita
2013” pasākumus. Visu darba rezultātu mērķa
rādītājus Komisija noteiks pirms programmas „Muita 2020”
sākuma un darīs tos zināmus programmas komitejai. 5.2.3. Vai programmas priekšlikums ir
saderīgs ar vispārējo Komisijas politiku? Programma veicinās stratēģijas
„Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, stiprinot vienoto tirgu, uzlabojot
publiskā sektora ražīgumu, uzturot tehnisko progresu un
inovācijas pārvaldes iestādēs un veicinot nodarbinātību.
Programma atbalstīs pamatiniciatīvu par digitalizācijas
programmu Eiropai[14]
un pamatiniciatīvu "Jaunu prasmju un darbvietu programma"[15]. Programma atbalstīs
arī Aktu par vienoto tirgu[16]
un veicinās izaugsmi un inovācijas, īstenojot
intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) pie robežas atbilstoši
nesen izstrādātajai visaptverošajai IĪT stratēģijai[17]. Attiecībā uz
Savienības un dalībvalstu finanšu interešu aizsardzību programma
atbalstīs nodevu un dažādu maksu iekasēšanu no
tirdzniecības un kopīgus pūliņus apkarot krāpšanu[18]. Muitas savienība ir ES
tirdzniecības politikas darbības atzars, un tāpēc programma
palīdzēs īstenot divpusējos un daudzpusējos
tirdzniecības nolīgumus, iekasēt nodevas, piemērot
tirdzniecības pasākumus (piemēram, izcelsmes noteikumus),
embargo un citus ierobežojumus atbilstoši ES tirdzniecības
stratēģijai[19].
Pavisam nesen muitai tika iesaistīta arī vides aizsardzībā
(cita starpā, saistībā ar atkritumu nelegālu eksportu,
ķīmiskiem produktiem un ozona slāni noārdošām
vielām, mežu nelegālu apsaimniekošanu un CITES konvenciju). Visbeidzot,
muitas rīcība un muitas, policijas un citu
tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība dod aizvien
lielāku ieguldījumu ES iekšējā drošībā, kā
tas atspoguļots iekšējās drošības stratēģijā[20] un Stokholmas programmas
īstenošanas rīcības plānā[21]. 2011/0341/a (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido rīcības programmu
muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam
(„Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru, tā kā: (1) Muitas daudzgadu
rīcības programma, kura ir spēkā līdz
2014. gadam, ir devusi ievērojamu ieguldījumu muitas
iestāžu sadarbības veicināšanā un uzlabošanā
Savienībā. Daudzas darbības muitas jomā ir ar pārrobežu
raksturu, tajās iesaistītas un tās skar visas 27
dalībvalstis, tādēļ dalībvalstis katra atsevišķi
tās nespēj efektīvi un lietderīgi realizēt. Programma
„Muita 2020”, ko īsteno Komisija, dalībvalstīm sadarbības
pasākumu veidošanai nodrošina Savienības pamatregulējumu, kas ir
rentablāk nekā katrai dalībvalstij veidot savu individuālu
sadarbības satvaru uz divpusējiem vai daudzpusējiem pamatiem.
Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt šīs programmas
turpināšanu, izveidojot jaunu programmu šajā pašā jomā. (2) Paredzams, ka programmas
darbības, t. i., Eiropas informācijas sistēmas,
kopīgas darbības muitas jomas ierēdņiem un kopīgas
apmācību iniciatīvas, veicinās stratēģijas
„Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un
integrējošai izaugsmei[22]
īstenošanu. Nodrošinot regulējumu darbībām, kuru
mērķis ir padarīt efektīvākas muitas iestādes,
stiprināt uzņēmumu konkurētspēju, sekmēt
nodarbinātību un veicināt Savienības finanšu un ekonomisko
interešu aizsardzību, programma aktīvi stiprinās muitas
savienības darbību. (3) Lai atbalstītu trešo
valstu pievienošanās un apvienošanās procesu, dalībai
programmā būtu jābūt iespējamai pievienošanās
valstīm un kandidātvalstīm, kā arī
potenciālajām kandidātvalstīm un Eiropas
kaimiņattiecību politikas[23]
partnervalstīm, ja tiek izpildīti konkrēti nosacījumi.
Ņemot vērā aizvien pieaugošo pasaules ekonomikas
sadarbspēju, programma turpina nodrošināt iespēju
konkrētās darbībās iesaistīt ārējos
ekspertus, piemēram, trešo valstu ierēdņus, starptautisku
organizāciju pārstāvjus vai komersantus. Eiropas
Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveide Augstā
pārstāvja un priekšsēdētāja vietnieka
pakļautībā var sekmēt politikas koordinēšanu un
saskanību jomā, kas ir ES ārējo stratēģiju un
darbību būtisks elements, gan uz divpusējiem, gan
daudzpusējiem pamatiem. (4) Veidojot programmas
mērķus, ir ņemtas vērā muitas nozarei
nākamajā desmitgadē aktuālās problēmas un
izaicinājumi. Programmai būtu jāturpina darboties
tādās svarīgās jomās kā Savienības
tiesību aktu saskaņota īstenošana muitas un ar to
saistītās nozarēs. Turklāt programmas interešu centrā
būs Savienības finanšu un ekonomisko interešu aizsardzība,
drošības un drošuma aizsardzība, tirdzniecības sekmēšana,
cita starpā ar kopīgiem pūliņiem krāpšanas
apkarošanā, un muitas iestāžu administratīvās jaudas
palielināšana. (5) Līdz 2014. gadam
izmantotie programmas rīki ir atzīti par piemērotiem, un
tāpēc tie ir saglabāti. Ņemot vērā
nepieciešamību pēc strukturētākas sadarbības, ir
pievienoti papildu rīki, proti, ekspertu komandas, ko veido Savienības
un valstu speciālisti kopīgai uzdevumu veikšanai konkrētās
jomās, un valsts pārvaldes administratīvās jaudas
stiprināšanas pasākumi, kas varētu nodrošināt
specializētu palīdzību tām iesaistītajām
valstīm, kam nepieciešama administratīvās jaudas
stiprināšana. (6) Eiropas informācijas
sistēmām ir svarīga loma muitas sistēmu pastiprināšanai
Savienībā, un tādēļ tās arī turpmāk
tiks finansētas programmas ietvarā. Turklāt būtu
jābūt iespējamam programmā ietvert jaunas ar muitu un
nodokļiem saistītas informācijas sistēmas, kas izveidotas
saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Eiropas
informācijas sistēmām vajadzētu būt veidotām, cik
vien iespējams balstoties uz kopīgiem attīstības
modeļiem un IT arhitektūru. (7) Cilvēku kompetenci
veidojoši pasākumi, ko organizē kopēju apmācību
veidā, arī būtu jāīsteno, izmantojot programmu. Muitas
jomas ierēdņiem nepieciešams radīt un uzlabot savas
zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai darbotos Savienības
vajadzību labā. Programmai jābūt būtiskai cilvēku
spēju stiprināšanā, īstenojot pastiprinātu
apmācību atbalstu muitas jomas ierēdņiem, kā arī
komersantiem. Šajā nolūkā pašreizējā Savienības
kopējo apmācību pieeja, kuras pamatā galvenokārt bija
centrālās e-mācīšanās attīstība, būtu jāattīsta
par daudzšķautņainu apmācības atbalsta programmu
Savienībai. (8) Programmas darbības
laiks jānosaka uz septiņiem gadiem, lai tās ilgumu
pielāgotu daudzgadu finanšu shēmas ilgumam, kas noteikts Padomes xxx
Regulā (ES) Nr. xxx, ar kuru nosaka daudzgadu finanšu shēmu
2014.–2020. gadam[24]. (9) Visam programmas laikam
jāparedz finansējums, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir
galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā,
kā paredzēts [17.] punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un
Komisijas iestāžu XX/YY/201Z nolīgumā par sadarbību budžeta
jautājumos un finanšu pareizu pārvaldību. (10) Atbilstoši Komisijas
apņēmībai, kas pausta tās paziņojumā par
2010. gada budžeta pārskatīšanu[25],
saskaņot un vienkāršot finansēšanas programmas, resursi
jāizmanto kopā ar citiem Savienības finansēšanas
instrumentiem, ja paredzētās programmas darbības atbilst
mērķiem, kas ir kopīgi dažādiem finansēšanas
instrumentiem, tomēr novēršot divkāršu finansēšanu.
Programmas darbībām jānodrošina Savienības resursu
izmantošanas saskaņotība, atbalstot muitas savienības
darbību. (11) Pasākumus, kas
nepieciešami šīs regulas finanšu īstenošanai, pieņem saskaņā
ar Padomes xxx Regulu (EK, Euratom) Nr. xxx/20xx par Finanšu regulu, kas
piemērojama vispārējam Eiropas Kopienu budžetam, un ar Komisijas
Regulu (EK, Euratom) Nr. xxx/20xx, ar ko nosaka sīki
izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. xxx/20xx
īstenošanai (jāpievieno atsauces uz jauno Finanšu regulu un
īstenošanas aktu). (12) Savienības finanšu
intereses jāaizstāv, izmantojot atbilstošus pasākumus visā
izdevumu ciklā, cita starpā īstenojot nelikumību
novēršanu, noteikšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi
izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un
nepieciešamības gadījumā piemērojot sodus. (13) Lai nodrošinātu
vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus,
īstenošanas pilnvaras attiecībā uz ikgadējo darba programmu
izveidi būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs
pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES)
Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par
dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu[26]. (14) Veicamo pasākumu
mērķus — izveidot daudzgadu programmu muitas savienības
darbības uzlabošanai — dalībvalstis nevar pienācīgi
sasniegt, jo tās nevar efektīvi īstenot sadarbību un
koordinēšanu, kas nepieciešama programmas īstenošanai, tāpēc
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES
5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti
vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu
sasniegšanai. (15) Programmas
īstenošanā Komisijai palīdz programmas „Muita 2020” komiteja. (16) Personas datu apstrādi,
ko veic dalībvalstīs šīs regulas kontekstā un
dalībvalstu kompetento iestāžu, jo īpaši dalībvalstu
izraudzītu publisku neatkarīgu iestāžu pārraudzībā,
regulē Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti. Personas datu
apstrādi, ko veic Komisija šīs regulas ietvaros un Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāja pārraudzībā,
regulē Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs
un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti. Jebkurai
informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic kompetentās
iestādes, jānotiek saskaņā ar noteikumiem par personas datu
nodošanu, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK, un jebkurai
informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic Komisija, jānotiek
saskaņā ar noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts
Regulā (EK) Nr. 45/2001. (17) Ar šo regulu būtu
aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija
Lēmums Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas rīcības
programmu Kopienā (Muita 2013)[27].
Tāpēc minētais lēmums būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa
Vispārīgi noteikumi 1. pants
Priekšmets 1. Ar šo tiek izveidota
daudzgadu rīcības programma „Muita 2020” (turpmāk „programma”),
lai atbalstītu muitas savienības darbību. 2. Programma ir spēkā
no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim. 2. pants
Definīcijas Šajā regulā izmantotās
definīcijas ir šādas: (1)
„muitas iestādes” ir iestādes, kas
atbildīgas par muitas noteikumu piemērošanu; (2)
„ārējie eksperti” ir (a)
valdības iestāžu pārstāvji,
tostarp no valstīm, kas nepiedalās programmā saskaņā
ar 3. panta 2. punkta 1) un 2) apakšpunktu, (b)
komersanti un to organizācijas, (c)
starptautisku un citu attiecīgu
organizāciju pārstāvji. 3. pants
Dalība programmā 1. Iesaistītās valstis
ir dalībvalstis un 2. punktā minētās valstis, ar
nosacījumu, ka konstatējama atbilstība
minētajā punktā uzskaitītajiem nosacījumiem. 2. Dalība programmā ir
iespējama šādām valstīm: (1)
pievienošanās valstis, kandidātvalstis un
potenciālās kandidātvalstis, kas pakļaujas
pirmsiestāšanās stratēģijai saskaņā ar
galvenajiem principiem, noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz
šo valstu piedalīšanos Savienības programmās, kuri noteikti
attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos
vai līdzīgos nolīgumos; (2)
Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstis,
ar nosacījumu, ka šīs valstis ir sasniegušas pietiekamu līmeni
attiecīgo tiesību aktu un administratīvo metožu
tuvināšanā Savienības līmenim. Attiecīgās
partnervalstis piedalās programmā saskaņā ar noteikumiem,
kas jānosaka ar šīm valstīm, ņemot vērā
pamatnolīgumus, kas attiecas uz to piedalīšanos Savienības
programmās. 4. pants
Dalība programmas darbībās Ārējus ekspertus var uzaicināt
piedalīties atsevišķās programmas organizētajās
darbībās, kad vien tas ir lietderīgi 5. pantā
minēto mērķu sasniegšanai. Šos ekspertus atlasa Komisija,
ņemot vērā viņu prasmes, pieredzi un zināšanas, kas
atbilst konkrētajām darbībām. 5. pants
Vispārīgais mērķis un konkrētais mērķis 1. Programmas
vispārīgais mērķis ir stiprināt iekšējo tirgu,
panākot lietderīgu un efektīvu muitas savienību. 2. Programmas konkrētais
mērķis ir atbalstīt muitas savienības darbību, jo
īpaši īstenojot iesaistīto valstu, to muitas iestāžu un
citu kompetento iestāžu, to ierēdņu un ārējo ekspertu
sadarbību. 3. Šā mērķa
izpildi vērtē, izmantojot šādus rādītājus: (1)
pieejams vienots saziņas tīkls Eiropas
informācijas sistēmām; (2)
programmas darbību dalībnieku un
programmas izmantotāju atsauksmes. 6. pants
Prioritātes Programmas prioritātes ir šādas: (1)
atbalstīt Savienības tiesību aktu
sagatavošanu, saskaņotu piemērošanu un efektīvu īstenošanu
nolūkā stiprināt muitas savienības efektivitāti,
lietderību un vienotību; (2)
stiprināt Eiropas uzņēmumu
konkurētspēju, veicinot legālu tirdzniecību, samazinot
izmaksas atbilstības nodrošināšanai un administratīvo slogu,
kā arī stiprināt aizsardzību pret negodīgu konkurenci;
(3)
atbalstīt muitu tās centienos
aizsargāt iedzīvotājus, drošumu un drošību un vidi; (4)
nodrošināt Eiropas Savienības un tās
dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsardzību; (5)
sekmēt muitas iestāžu efektīvu
darbību, uzlabojot to administratīvo jaudu; (6)
apkarot krāpšanu un veicināt
konkurētspēju, drošumu un drošību, veicinot sadarbību ar
starptautiskām organizācijām, trešām valstīm,
citām valsts iestādēm, komersantiem un to organizācijām. II nodaļa
Atbalstāmās darbības 7. pants
Atbalstāmās darbības Saskaņā ar nosacījumiem, kas
izklāstīti 14. pantā minētajā gada darba
programmā, programma sniedz finansiālu atbalstu šādiem
darbības veidiem: (1)
kopīgas darbības: (a)
semināri un darbsemināri; (b)
projektu grupas, ko galvenokārt veido
ierobežots skaits valstu; tās darbojas ierobežotu laiku, lai sasniegtu
kādu iepriekš definētu mērķi ar skaidri noteiktu
rezultātu; (c)
darba vizītes, ko organizē
iesaistītās valstis vai trešā valsts, lai ļautu tās
ierēdņiem iegūt vai uzlabot savu kompetenci vai zināšanas
muitas jautājumos; darba vizītēm, ko organizē trešās
valstīs, programmas attiecināmās izmaksas ir tikai ceļa
izdevumi un uzturs (uzturēšanās un dienas nauda); (d)
uzraudzības pasākumi, ko īsteno
Komisijas un iesaistīto valstu ierēdņu kopīgās
komandas, lai analizētu muitas prakses, noteiktu grūtības
īstenošanas noteikumos un, nepieciešamības gadījumā,
izteiktu ieteikumus savienības noteikumu un darba metožu
pielāgošanai; (e)
ekspertu komandas, kuras ir strukturēta
sadarbības forma, ir izveidotas kā pastāvīgas vai
nepastāvīgas komandas, kurās apkopo speciālas
zināšanas uzdevumu veikšanai konkrētos domēnos vai
operatīvu darbību veikšanai, iespējams, saņemot tiešsaistes
sadarbības, administratīvās palīdzības un
infrastruktūras un aprīkojuma sistēmu atbalsta pakalpojumus; (f)
valsts pārvaldes kapacitātes
stiprināšana un atbalstošās darbības; (g)
pētījumi; (h)
komunikācijas projekti; (i)
citi pasākumi 5. un 6. pantā
izklāstītā konkrētā mērķa un prioritāšu
atbalstam; (2)
IT kapacitātes stiprināšana: pielikuma
1. punktā izklāstīto Eiropas informācijas sistēmu
Savienības elementu izstrāde, uzturēšana, darbība un
kvalitātes kontrole, kā arī jaunas Eiropas informācijas
sistēmas, kas izveidotas atbilstīgi Savienības tiesību
aktiem; (3)
cilvēku kompetences veidošana: kopīgas
apmācību darbības, lai atbalstītu nepieciešamās
profesionālās prasmes un zināšanas attiecībā uz muitu. 8. pants
Īpaši īstenošanas nosacījumi kopīgām
darbībām 1. Iesaistītās valstis
nodrošina, ka dalībai kopīgās darbībās tiek
izvirzīti ierēdņi ar atbilstošu profilu un kvalifikāciju. 2. Iesaistītās valstis
veic visus nepieciešamos pasākumus kopīgo darbību
īstenošanai, jo īpaši, uzlabojot informētību par šīm
darbībām un nodrošinot optimālu to radīto rezultātu
izmantošanu. 9. pants
Īpaši īstenošanas nosacījumi
Eiropas informācijas sistēmām 1. Komisija un
iesaistītās valstis nodrošina pielikuma 1. punktā
minēto Eiropas informācijas sistēmu izstrādi, darbību
un pienācīgu uzturēšanu. 2. Komisija sadarbībā
ar iesaistītajām valstīm koordinē tos pielikuma 1. un
2. punktā minēto sistēmu Savienības un
ārpussavienības elementu un infrastruktūras izveides un
darbības aspektus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to
darbību, savstarpēju saderību un pastāvīgus
uzlabojumus. 10. pants
Īpaši īstenošanas nosacījumi kopējai apmācībai 1. Iesaistītās
valstis, ja iespējams, savās valstu apmācības
programmās integrē kopīgi izstrādāto
apmācību saturu, tostarp e-apmācības moduļus,
apmācības programmas un standartus, par kuriem panākta
kopīga vienošanās. 2. Iesaistītās valstis
nodrošina saviem ierēdņiem sākotnēju un turpmāku
apmācību, kas vajadzīgas, lai iegūtu vispārējas
profesionālās prasmes un zināšanas saskaņā ar
apmācības programmām. 3. Iesaistītās valstis
atbalsta valodu mācības, kas šiem ierēdņiem
vajadzīgas, lai sasniegtu pietiekamu valodu zināšanu līmeni
dalībai programmā. III nodaļa
Finanšu shēma 11. pants
Finanšu shēma 1. Finansējums programmas
īstenošanai ir EUR 548 080 000 (pašreizējās
cenās). 2. No programmas
finansējuma piešķīruma var segt arī izdevumus, kas attiecas
uz sagatavošanas pasākumiem, pārraudzību, kontroli,
revīziju un izvērtēšanu, kas nepieciešami programmas
pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši
izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm,
informēšanas un komunikācijas darbībām, tostarp Eiropas
Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju,
ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar šīs regulas
mērķiem, izdevumus, kas saistīti ar IT tīkliem, kuros
uzsvars likts uz informācijas apstrādi un apmaiņu, kā
arī visus citus tehniskā un administratīvā atbalsta
izdevumus, kādi rodas Komisijai programmas pārvaldīšanas
laikā. 12. pants
Intervences veidi 1. Komisija programmu
īsteno saskaņā ar Finanšu regulu. 2. Savienības
finansiāls atbalsts 7. pantā izklāstītajām
darbībām tiek īstenots kā: (1)
dotācijas; (2)
publiskā iepirkuma līgumi; (3)
regulas 4. pantā minēto
ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšana. 3. Līdzfinansējuma
likme dotācijām ir līdz 100 % no attaisnotajiem izdevumiem,
ja tie ir ceļa un uzturēšanās izdevumi, izdevumi, kas
saistīti ar pasākumu organizēšanu, un dienas naudas. Likmi
piemēro visām atbalstāmajām darbībām, bet to
nepiemēro ekspertu komandām. Ja šīm darbībām
nepieciešama dotāciju piešķiršana, šai atbalstāmo darbību
kategorijai piemērojamo līdzfinansēšanas likmi nosaka gada darba
programmās. 13. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus
pasākumus, nodrošinot, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu
finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finanšu
intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju
un jebkādām citām nelikumīgām darbībām,
veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības,
atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, kā arī
vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus administratīvus un
finansiālus sodus. 2. Komisijai vai tās
pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības veikt
revīziju, izmantojot dokumentus un to veicot uz vietas,
attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem,
līgumslēdzējiem un apakšlīgumu slēdzējiem, kas ir
saņēmuši Savienības finansējumu saskaņā ar šo
programmu. 3. Lai noteiktu, vai notikusi
krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība,
kas ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses saistībā
ar dotāciju līgumu vai lēmumu par dotāciju piešķiršanu
vai līgumu attiecībā uz Savienības finansējumu, Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvarots veikt
izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes uz vietas un apskates atbilstoši
noteikumiem un kārtībai, kāda noteikta Eiropas Parlamenta un
Padomes 1999. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 1073/1999 un
Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko
Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses pret
krāpšanu un citām nelikumībām[28]. IV nodaļa
Īstenošanas pilnvaras 14. pants
Darba programma 1. Lai īstenotu programmu,
Komisija pieņem gada darba programmas, kurās nosaka sasniedzamos
mērķus, paredzamos rezultātus, īstenošanas metodi un
kopsummu. Tajās ietver arī finansējamo darbību aprakstu, norāda
katram darbības veidam piešķirto finansējuma apjomu un
provizorisku īstenošanas grafiku. Dotāciju piešķiršanai darba
programmās norāda prioritātes, būtiskos
vērtēšanas kritērijus un maksimālo
līdzfinansējuma likmi. Šo īstenošanas aktu pieņem
saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru. 2. Sagatavojot gada darba
programmu, Komisija ņem vērā kopējo nostāju
attiecībā uz muitas politiku. Šo nostāju regulāri
pārskata un izveido Komisijas un dalībvalstu partnerībā
muitas politikas grupā, kuras sastāvā ir dalībvalstu muitas
pārvaldes iestāžu vadītāji vai to pārstāvji un
Komisija. Komisija regulāri informē muitas
politikas grupu par pasākumiem, kas attiecas uz programmas
īstenošanu. 15. pants
Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz
komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. V nodaļa
Uzraudzība un novērtēšana 16. pants
Programmas darbību uzraudzība Sadarbojoties ar iesaistītajām
valstīm, Komisija uzrauga programmu un tās darbības, lai
pārraudzītu veikto darbību īstenošanu. 17. pants
Novērtēšana 1. Komisija nodrošina programmas
starpposma un noslēguma novērtēšanu, ņemot vērā
2. un 3. punktā minētos aspektus. Rezultātus iestrādā
lēmumos par iespējamiem nākamo programmu atjauninājumiem,
grozījumiem vai apturēšanu. Šos novērtējumus veic
neatkarīgs ārējs vērtētājs. 2. Komisija sagatavo starpposma
novērtēšanas ziņojumu par programmas darbību
mērķu sasniegšanu, resursu izmantošanas efektivitāti un programmas
pievienoto vērtību Eiropai ne vēlāk kā 2018. gada
vidū. Turklāt ziņojumā ietver informāciju par
vienkāršošanu, turpmāku programmas mērķu būtiskumu,
kā arī programmas devumu Savienības prioritāšu labā,
īstenojot gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. 3. Ne vēlāk kā
līdz 2021. gada beigām Komisija sagatavo noslēguma
novērtēšanas ziņojumu par 2. punktā minētajiem
aspektiem, kā arī par programmas ilgtermiņa ietekmi un ilgtspēju. 4. Iesaistītās valstis
pēc Komisijas pieprasījuma iesniedz visus datus un informāciju,
kas nepieciešama Komisijas starpposma un noslēguma novērtēšanas
ziņojumu sagatavošanai. VI nodaļa
Nobeiguma noteikumi 18. pants
Atcelšana Lēmumu Nr. 624/2007/EK atceļ no
2014. gada 1. janvāra. Tomēr minētais lēmums turpina
reglamentēt finanšu saistības, kas attiecas uz pasākumiem, kuri
veikti saskaņā ar minēto lēmumu, līdz to
izpildīšanai. 19. pants
Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2014. gada
1. janvāra. Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes
vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Eiropas informācijas sistēmas un
to Savienības elementi 1. Eiropas informācijas
sistēmas ir šādas: (1)
kopējais sakaru tīkls/ kopējā
sistēmu saskarne (CCN/CSI - CCN2), CCN mail3, CSI
tilts, http tilts, CCN LDAP un saistītie rīki, CCN
tīmekļa portāls, CCN uzraudzība; (2)
atbalsta sistēmas, konkrēti —
lietojumkonfigurācijas rīks CNN, pasākumu
paziņošanas rīks (ART2), Taxud tiešsaistes projektu
elektroniskā pārvaldība (TEMPO), pakalpojumu
pārvaldības rīks (SMT), lietotāju
pārvaldības sistēma (UM), BPM sistēma,
pieejamības infopanelis un AvDB, IT pakalpojumu
pārvaldības portāls, direktorijs un lietotāju
piekļuves pārvaldība; (3)
programmas informācijas un sakaru telpa (PICS). (4)
muitas pārvadājumu sistēmas, jo
īpaši (jaunā) datorizētā tranzīta sistēma ((N)CTS),
NCTS TIR Krievijai, eksporta kontroles sistēma (EKS) un
importa kontroles sistēma (IKS); šīs sistēmas atbalsta
šādas lietojumprogrammas/elementus: sistēma datu apmaiņai ar
trešām valstīm (SPEED tilts), SPEED Edifact Converter Node
(SPEED-ECN), standarta SPEED testa lietojumprogramma (SSTA),
standarta tranzīta testa lietojumprogramma (STTA), tranzīta
testa lietojumprogramma (TTA), centrālie pakalpojumu/atsauces dati
(CSRD2), centrālā pakalpojumu/pārvaldības
informācijas sistēma (CS/MIS); (5)
Kopienas riska pārvaldības sistēma (CRMS),
kas aptver riska informācijas formas (RIF) un kopējo profilu CPCA
funkcionālos domēnus; (6)
komersantu sistēma (EOS), kurā
ietverta komersantu reģistrācija un identifikācija (EORI),
atzītie komersanti (AEO), regulārie kravas
pārvadājumu pakalpojumi (RSS) un savstarpējā
atzīšana ar partnervalstu funkcionālajiem domēniem. Šīs
sistēmas atbalsta elements ir vispārējais tīkla dienests (Generic
Web Service); (7)
tarifu sistēma (TARIC3), kas ir
atsauces datu sistēma citām lietojumprogrammām, piemēram,
kvotu pārvaldības sistēmai (QUOTA2), uzraudzības
pārvaldības un monitoringa sistēma (SURV2), Eiropas
saistošā tarifa informācijas sistēma (EBTI3), Eiropas
Ķīmisko vielu saraksts muitas vajadzībām (ECICS2).
Kombinētā nomenklatūra (KN) un informācijas sistēma
par atliktajiem nodokļu maksājumiem (Suspensions)
apstrādā juridisko informāciju ar tiešu saikni uz tarifu
sistēmu; (8)
lietojumprogrammas kontroles nolūkos, jo
īpaši zīmogu un veidlapu paraugu datubāze (SMS) un
pārstrādes procedūru informācijas sistēma (ISPP); (9)
viltošanas un pirātisma apkarošanas
sistēma (COPIS); (10)
datu izplatīšanas sistēma (DDS2),
ar ko pārvalda visu informāciju, kas ir publiski pieejama, izmantojot
internetu; (11)
krāpšanas apkarošanas informācijas
sistēma (AFIS). 2. Eiropas informācijas
sistēmas Savienības elementi ir: (1)
IT aktīvi, piemēram, sistēmu
tehniskais nodrošinājums, programmnodrošinājums un tīkla
savienojumi, tostarp ar tiem saistīto datu infrastruktūra; (2)
IT pakalpojumi, kas nepieciešami sistēmu
izstrādes, uzturēšanas, atjaunināšanas un darbības
atbalstam; (3)
jebkurš cits elements, kuru efektivitātes,
drošības un racionalizācijas nolūkā Komisija nosaka par
kopīgu iesaistītajām valstīm. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība 1.4. Mērķi
1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums 1.6. Ilgums
un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie
pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības
un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas 3.2. Paredzamā
ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido rīcības
programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014.
līdz 2020. gadam (Muita 2020) un atceļ Lēmumu
Nr. 624/2007/EK. 1.2. Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[29]
1404
Muitas politika 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/ sagatavošanas darbību[30]
X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu Ierosinātā
programma veicinās „Eiropa 2020” — stratēģija gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[31] īstenošanu, 1) stiprinot vienotā
tirgus darbību, 2) nodrošinot regulējumu atbalsta darbībām,
kas uzlabo publiskā sektora ražīgumu, un 3) veicinot tehnisko
progresu un inovācijas valstu un Eiropas muitas pārvaldes
iestādēs. Muitas savienība ir
iekšējā tirgus pamatā. Preču iekšējais
tirgus bez robežām attiecībā uz precēm, kuru izcelsmes
valstis ir trešās valstis, pieprasa, lai, ievedot Savienībā vai
laižot brīvā apgrozībā, tās atbilstu
formalitātēm un citām prasībām, pēc tam tās
var brīvi pārvietot ES robežās. Muita atbalsta godīgu,
konkurētspējīgu iekšējā tirgus nosacījumu
attīstību, piemērojot vienotus noteikumus un regulējumu.
Tā atbalsta izaugsmi un inovācijas iekšējā tirgū,
piemēram, īstenojot intelektuālā īpašuma tiesības
(IĪT) pie robežas (skatīt arī Eiropas mēroga plānu
cīņai pret viltošanu un pirātismu[32] un jauno IĪT
stratēģiju vienotajā tirgū, ko nesen
pieņēmusi Komisija). Atsauksmes uz neseno sabiedrisko apspriešanu[33] par iekšējā tirgus
nākotni atspoguļo ražošanas apvienību lielās cerības
attiecībā uz turpmāku ES rīcību krāpšanas un
pirātisma apkarošanas jomā. Kā apstiprina statistika par muitas
darbībām attiecībā uz IĪT[34], muitai ir fundamentāla
loma IĪT efektivitātes nostiprināšanā. Turklāt
programma atbalstīs daudzus un dažādus politikas pasākumus
muitas savienības regulējumā. Piemēram, ES un
dalībvalstu finanšu interešu aizsardzība, iekasējot
nodevas un dažādas maksas un nodokļus no tirdzniecības un
sadarbojoties krāpšanas apkarošanā. 2010. gadā apmēram
12,3 % (EUR 15,7 miljardi) no ES budžeta atbilda tradicionālajiem
pašu resursiem[35].
Muitas savienība ir ES tirdzniecības politikas darbības
atzars, ar kuru īsteno divpusējos un daudzpusējos
tirdzniecības nolīgumus, iekasē nodevas, piemēro
tirdzniecības pasākumus (piemēram, izcelsmes noteikumus),
embargo un citus ierobežojumus. 2010. gada novembrī publicētais
paziņojums „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises —
Tirdzniecības politika kā stratēģijas „Eiropa 2020”
galvenā sastāvdaļa”[36]
izceļ muitas starptautiskās sadarbības nozīmi
saskaņā ar divpusējiem līgumiem un Pasaules Muitas
organizācijā. Paziņojumā uzsvērts, ka efektīvas
muitas procedūras samazina izmaksas atbilstības nodrošināšanai,
atvieglina likumīgu tirdzniecību un palīdz novērst arvien
pieaugošos drošības un drošuma riskus un IĪT pārkāpumus. Muitas savienības
loma ES iekšējās drošības veicināšanā ir
kļuvusi aizvien svarīgāka, un tā turpinās
palielināties, kā parādīts iekšējās
drošības stratēģijas rīcības plānā[37] un Stokholmas programmas
īstenošanas rīcības plānā[38]. Turklāt muitas
rīcība un muitas, policijas un citu tiesībaizsardzības
iestāžu sadarbība sekmē globālos drošības
mērķus, piemēram, cīņu pret noziedzīgi
iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizētu
pārrobežu noziedzību un terorismu. 1.4.2. Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB
darbības Attiecīgā
ABB darbība ir muitas politika (1404). Programmas konkrētais
mērķis būs šāds: atbalstīt muitas savienības
darbību, jo īpaši ar sadarbību starp iesaistītajām
valstīm, to muitas iestādēm, citām kompetentajām
iestādēm, to ierēdņiem un ārējiem ekspertiem. 1.4.3. Paredzamie rezultāti un
ietekme Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām No
muitas viedokļa dalībvalstis, uzticot pilnvaras ES — muitas
savienība ir ekskluzīva ES kompetence —, ipso facto
piekrita, ka darbības muitas jomā var labāk īstenot ES
līmenī. Tomēr ES tiesiskais regulējums pats par sevi
nenodrošina pienācīgu muitas savienības darbību. Lai
nodrošinātu ES muitas tiesību aktu konverģenci un saskaņotu
piemērošanu, saskaņā ar muitas programmu ir nepieciešami papildu
atbalsta pasākumi, lai attiecībā uz tirgotājiem,
krāpšanas novēršanu un tiesiskām saistībām pieeja
būtu vienāda. Turklāt
daudzas darbības muitas jomā ir pārrobežu darbības,
kurās iesaistītas un kuras ietekmē visas 27 dalībvalstis,
un tādēļ atsevišķās dalībvalstis tās nevar
efektīvi īstenot. ES rīcība ir nepieciešama, lai
uzsvērtu muitas darba Eiropas dimensiju, lai izvairītos no
iekšējā tirgus kropļojumiem un atbalstītu efektīvu ES
robežu aizsardzību. Solidaritāte
un kopīga atbildība ir muitas savienības finansēšanas
pamatprincipi. Situācijas, kurās nepieciešamība veikt
efektīvus pasākumus pārsniedz konkrētās
dalībvalsts spēju nodrošināt šos pasākumus, ir
kaitējošas savienībai kopumā. ES intervence ir nepieciešama ES
publiskā labuma saglabāšanai, ja ES „pieprasījumu”
(piemēram, attiecībā uz drošību) nevar atbilstīgi
apmierināt ar noteiktas dalībvalsts „piedāvājumu”.
Šādos gadījumos ES darbība izpaužas kā kopīgs finansējums
tehniskās kapacitātes stiprināšanai, lai īstenotu
efektīvas kontroles „pieprasījumu”, neskatoties uz konkrēto
dalībvalstu ierobežoto „piedāvājumu”. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes
rādītāji Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus Programmas
aktivitāšu uzraudzība tiks veikta, lai nodrošinātu, ka
programmas īstenošanas noteikumi un kārtība tiek piemēroti
pienācīgi, un pārbaudītu, vai programma veiksmīgi
sasniedz tai paredzētos mērķus. Tiks īstenota
uzraudzības kārtība, tostarp: intervences loģika,
visaptverošs rādītāju kopums, vērtēšanas metodes, datu
vākšanas plāns, skaidrs un strukturēts ziņošanas un
uzraudzības process un starpposma un noslēguma novērtējums. Programmas
rezultativitāte tiks vērtēta, izmantojot ar programmas
vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem un
prioritātēm saistītu saskanīgu snieguma, ietekmes,
vispārīgo un konkrēto rezultātu rādītāju
kopumu un veidojot saikni ar Komisijas pārvaldības plānu.
Detalizēts ietekmes, vispārīgo un konkrēto rezultātu
rādītāju uzskaitījums ir pieejams ietekmes
novērtējumā. TAXUD ĢD ir norādījis
mērķa rādītājus dažiem programmas darba
rezultātiem. Dažiem citiem tas pagaidām vēl nav iespējams.
Tiem mērķa rādītājus TAXUD ĢD noteiks pirms
programmas „Muita 2020” sākuma un iesniegs programmas komitejai
apstiprināšanai gada darba programmas procedūras ietvaros. Vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem vērtējuma kritērijs cita starpā būs vienota
saziņas tīkla pieejamība Eiropas informācijas
sistēmām, un rādītājs, kas jāsasniedz, ir
97 % pieejamība. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības Priekšlikums
veicina stratēģijas „Eiropa 2020” un dažādu citu Savienības
tiesību aktu īstenošanu, kā noteikts
1.4.1. nodaļā. 1.5.2. ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība Ir
izdevīgāk uzsākt darbības Savienības līmenī,
nevis 27 dalībvalstu līmenī, kā sīkāk
aprakstīts paskaidrojuma raksta 3.2. nodaļā. 1.5.3. Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas No
ekonomiskā viedokļa rīcība ES līmenī ir daudz
iedarbīgāka. Pamats sadarbībai muitas jomā ir augstas
drošības sakaru tīkls, kas darbojas kopš pirmajām muitas
sadarbības programmām 90. gadu sākumā. Tas savieno
valstu muitas pārvaldes iestādes apmēram 5000 savienošanas
punktos[39].
Šāds kopējais IT tīkls nodrošina to, ka nolūkā
apmainīties ar jebkāda veida informāciju valsts pārvaldes
iestādei jāpieslēdzas šai kopējai infrastruktūrai
tikai vienreiz. Ja šāda infrastruktūra nebūtu pieejama, muitas
pārvaldes iestādēm dalībvalstīs 26 reizes
būtu jāveic pieslēgšanās, lai sazinātos ar katras
dalībvalsts iekšējo sistēmu. Citi
programmas stūrakmeņi ir pasākumi, kas apvieno muitas jomas
ierēdņus labāko prakšu apmaiņas nolūkā, lai
mācītos cits no cita, analizētu problēmu vai,
piemēram, sagatavotu vadlīnijas. Ja dalībvalstīm būtu
bijis jāmācās citai no citas, izstrādājot pašām
savas darbības ārpus programmas ietvara, tās visas būtu
izstrādājušas katra savu rīku kopumu un darbības veidus.
Aktivitāšu sinerģija būtu zaudēta, un kopējās
darbības netiktu sistemātiski īstenotas 27 dalībvalstu
līmenī. Daudz efektīvāk ir darboties, ja Komisija ar
programmas atbalstu rīkojas kā darbību starpnieks starp
iesaistītajām valstīm. Vēl
viena svarīga pievienotā vērtība ir netaustāma
rakstura. Programma ir bijusi noderīga, radot starp dalībvalstīm
un starp dalībvalstīm un Komisiju kopīgas intereses sajūtu,
veicinot savstarpējo uzticēšanos un radot sadarbības garu
muitas jomā. 1.5.4. Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Programmu
“Fiscalis 2020” un “Muita 2020”pārvaldība iespēju
robežās tiks saskaņota. Abām programmām ir kopīgs
tīkls Eiropas IT sistēmu ieviešanai, kopīga platforma
sadarbībai tiešsaistē (PICS) un kopīgs pasākumu
paziņošanas rīks (ART2). Cilvēkresursu kapacitātes
stiprināšanai piemērotā metodoloģija arī ir
kopīga abām programmām. Viens
no politikas scenārijiem, kas izstrādāts muitas jomā,
paredz finansiāli atbalstīt dalībvalstu muitas iestādes,
iegādājoties aprīkojumu un stiprinot to tehnisko
kapacitāti. Tā vietā, lai šim nolūkam izstrādātu
finanšu shēmu programmas „Muita 2020” ietvaros, dalībvalstis šīs
vajadzības atbalsta saņemšanai var vērsties citās
programmās, tostarp reģionālajos struktūrfondos. Iekšlietu
ģenerāldirektorāta programmu „Noziedzības novēršana un
cīņa pret noziedzību” (ISEC) un „Terorisma
novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to un citu ar
drošību saistītu risku seku pārvarēšana” (CIPS)
starpposma novērtējumā[40]
norādīts, ka programmas „Muita un Fiscalis 2013”
pārvaldības modelis „piedāvā vispievilcīgāko
perspektīvu ISEC/CIPS pārvaldībai, jo tā
ļauj tieši un elastīgi reaģēt uz darbības
nepieciešamību”. Eiropas
IT sistēmu pamatā ir CCN/CSI tīkls, kuru
informācijas apmaiņai (un uzglabāšanai) par
nelikumībām un krāpšanu izmanto arī OLAF. Šajā
nolūkā abi ĢD iegūst no apjomradītiem
ietaupījumiem. 1.6. Ilgums un
finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva –
¨ Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 1.1.2014. līdz
31.12.2020. –
X Finanšu ietekme
2014.–2023. gadā (no 2021. līdz 2023. gadam — tikai
maksājumu apropriācijām). ¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva –
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG., –
pēc kura turpinās normāla
darbība 1.7. Paredzētie
pārvaldības veidi[41] X Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot ¨ izpildaģentūrām; ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[42]; ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus; ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē. ¨ Kopīga pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes / 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi Norādīt
periodiskumu un nosacījumus Programmas aktivitāšu uzraudzība tiks
veikta, lai nodrošinātu, ka programmas īstenošanas noteikumi un
kārtība tiek piemēroti pienācīgi. Kopīgu
darbību priekšlikumi tiek pastāvīgi uzraudzīti, izmantojot
tiešsaistes datubāzi, pasākumu paziņošanas rīku (ART2),
kurš ietver priekšlikumus un to atbilstīgos pasākumus. Tas pats
rīks ļauj šīs programmas ietvaros izsniegto dotāciju
saņēmējiem, tas ir, dalībvalstu muitas pārvaldes
iestādēm, tiešsaistē ziņot par izdevumiem, kas
finansēti no dotācijām, lai piedalītos kopīgajās
darbībās. Katru gadu dalībvalstīm jāsūta
Komisijai finanšu ziņojums, izmantojot pasākumu paziņošanas
rīku. Attiecībā
uz IT un apmācību kapacitātes stiprināšanas
darbībām, kuras tiek finansētas, izmantojot iepirkumu,
piemēro standarta ziņošanas un uzraudzības noteikumus. Programma
tiks vērtēta divreiz. Starpposma novērtējuma
rezultāti būs pieejami ap 2018. gada vidu, bet programmas
noslēguma novērtējums — ap 2021. gada beigām.
Dalībvalstis kā galvenās programmas atbalsta
saņēmējas veiks svarīgu datu apkopošanas daļu, vai nu
nodrošinot informāciju atsevišķo rīku līmenī
(galvenokārt izmantojot ART2), vai plašākā programmas
ietekmes mērogā (vai nu piedaloties uztveres vērtēšanas
pasākumos, vai sagatavojot ziņojumus). Līdz
šim esošo programmu izvērtēšanā galvenā uzmanība tika
pievērsta galvenajām programmā iesaistītajām
personām, tas ir, muitas iestādēm un to ekspertiem, kuri ir
programmas mērķauditorija. Ņemot vērā
nozīmību konsultācijām par programmas ietekmi uz
ieinteresētajām personām, kas programmai ir „ārējas”
(piemēram, komersanti), un to, kādā mērā šīs
personas ir ieguvējas, piemēram, no labākas muitas pārvaldes
iestāžu sadarbības, šī netiešās ietekmes dimensija tiks
iekļauta turpmākajos programmas novērtējumos. 2.2. Pārvaldības un
kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Potenciālie
dotāciju īstenošanas riski ir saistīti ar šādām
situācijām: –
dotāciju līguma, kas parakstīts ar
dalībvalstu un kandidātvalstu konsorciju, nepareiza īstenošana;
riska līmenis tiek uzskatīts par zemu, jo programmas atbalsta
saņēmēji ir iesaistīto valstu valsts pārvaldes iestādes; –
dalībvalstis deklarē izdevumus par
darbībām, kas programmā nav apstiprinātas; –
dalībvalstis deklarē vienus un tos pašus
izdevumus divreiz; Potenciālie
riski saskaņā ar programmu noslēgto iepirkuma līgumu
īstenošanai ir saistīti ar šādām situācijām: –
netiek ievēroti iepirkuma noteikumi; –
tiek apmaksāti rēķini par neesošu
galaproduktu. 2.2.2. Paredzētās kontroles
metodes Piemērotās
kontroles stratēģijas galvenie elementi ir šādi: 1. Visām izdevumu jomām kopīga finanšu kontrole: Ex-ante saistību pārbaude Visu
saistību TAXUD ĢD pārbaudi veic Cilvēkresursu un finanšu
nodaļas vadītājs. Līdz ar to ex-ante pārbaude
tiek veikta 100 % piešķirtajām summām. Šī
procedūra nodrošina augsta līmeņa pārliecību par
darījumu legalitāti un likumību. Ex-ante maksājumu pārbaude Visiem
maksājumiem veic ex-ante pārbaudes saskaņā ar finanšu
noteikumiem un pastāvošo kārtību. Šo padziļināto
pārbaudi veic finanšu verificētājs un
kredītrīkotājs. Turklāt
vismaz viens maksājums (no visām izdevumu kategorijām)
nedēļā tiek izlases kārtā izvēlēts
padziļinātai ex-ante pārbaudei, kuru veic Cilvēkresursu
un finanšu nodaļas vadītājs. Attiecība uz segumu nav
noteikts mērķis, jo šādas pārbaudes mērķis ir
pārbaudīt maksājumus „izlases veidā”, lai
pārbaudītu, vai visi maksājumi tiek sagatavoti atbilstīgi
prasībām. Atlikušie maksājumi katru dienu tiek apstrādāti
saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Kredītrīkotāju ar pastarpināti
deleģētām pilnvarām deklarācijas Visi
kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām
pilnvarām paraksta deklarāciju, apstiprinot gada pasākumu
ziņojumu par konkrēto gadu. Šīs deklarācijas attiecas uz
darbībām programmas ietvarā. Kredītrīkotāji ar
pastarpināti deleģētām pilnvarām deklarē, ka
darbības, kas saistītas ar budžeta izpildi, ir veiktas saskaņā
ar labas finanšu pārvaldības principiem, ka spēkā
esošās pārvaldības un kontroles sistēmas sniedz pietiekamu
pārliecību par darījumu legalitāti un likumību, ka ar
šīm darbībām saistītie riski ir pienācīgi
identificēti, paziņoti un ka ir īstenoti to novēršanas
pasākumi. 2. Papildpārbaudes iepirkuma līgumiem: Piemēro Finanšu regulā definēto publiskā iepirkuma
kontroles procedūras. Ikviens valsts iepirkuma
līgums tiek noslēgts, ievērojot Komisijas dienestu noteiktu
pārbaudes procedūru attiecībā uz maksājumiem,
ņemot vērā līgumiskās saistības un pareizu
finanšu un vispārīgo pārvaldību. Visos starp Komisiju un
saņēmējiem noslēgtajos līgumos ir paredzēti
pasākumi krāpšanas apkarošanai (pārbaudes, ziņojumi utt.).
Tiek izstrādāti sīki atsauces nosacījumi, un tie veido
katra konkrētā līguma pamatu. Pieņemšanas process notiek,
strikti ievērojot TAXUD TEMPO metodoloģiju: tiek
izskatīti sasniedzamie rezultāti, nepieciešamības
gadījumā — koriģēti un visbeidzot pilnībā
apstiprināti (vai noraidīti). Nevienu rēķinu nevar
apmaksāt, ja tam nav „apstiprinājuma vēstules”. Piegādājamo galarezultātu pasūtīšana un
pieņemšana attiecas arī uz aktīvu pārvaldību. Katrs
aktīvs tiek pasūtīts un attiecīgi pieņemts, un iereģistrēts Eiropas Komisijas vienotajā IT
rīkā (ABAC assets) pēc tā iegādes
vērtības. Nolietojums tiek aprēķināts
automātiski, pamatojoties uz Komisijas grāmatvedības
noteikumiem. Publiskā iepirkuma tehniskā pārbaude TAXUD
ĢD veic sasniedzamo rezultātu kontroli un uzrauga
līgumslēdzēju darbību un sniegtos pakalpojumus. Tas
regulāri veic arī savu līgumslēdzēju kvalitātes
un drošības pārbaudes. Kvalitātes pārbaudē tiek
pārbaudīta līgumslēdzēja reālo procesu
atbilstība to kvalitātes plānos definētajiem noteikumiem un
procedūrām. Drošības pārbaužu uzmanība tiek vērsta
uz konkrētiem procesiem, procedūrām un struktūru. Ex-post administratīvā kontrole gan darbības, gan
finanšu aspektā Katra
līguma beigās pirms lietas formālas slēgšanas to
pilnībā pārbauda gan operatīvās darbības, gan
finanšu nodaļas. 3. Papildpārbaudes dotācijām: Programmas
atbalsta saņēmēju (muitas pārvaldes iestādes
dalībvalstīs un kandidātvalstīs) parakstītajos
dotāciju līgumos definē nosacījumus, ko piemēro
tādu pasākumu finansēšanai, uz ko attiecas dotācija,
tostarp nodaļu par kontroles metodēm. Visas iesaistīto valstu
pārvaldes iestādes ir apņēmušās ievērot Komisijas
finanšu un administratīvos noteikumus attiecībā uz izdevumiem. Pasākumi,
kuru dalību dotāciju saņēmēji var finansēt no
dotācijām, ir noteikti tiešsaistes datubāzē (ART2 —
pasākumu paziņošanas rīks). Dalībvalstis ziņo par
saviem tēriņiem tajā pašā datubāzē, kurā ir
liels skaits iestrādātu kontroļu kļūdu skaita
samazināšanai. Piemēram, dalībvalstis var ziņot tikai par
izdevumiem tādām darbībām, uz kurām tās bijušas
aicinātas, un to var darīt tikai vienreiz. Papildus
kontrolēm, kas ir iestrādātas ziņošanas sistēmā,
TAXUD ĢD veic dokumentu paraugu kontroli un pārbaudes uz vietas.
Šīs kontroles veic kā ex-post kontroles, un to pamatā ir
uz risku balstīta paraugu pārbaude. Šī
kontroles stratēģija ļauj iespējami ierobežot dotāciju
saņēmēju administratīvo slogu, un tas notiek proporcionāli
piešķirtajam budžetam un saskatāmajiem riskiem. Vienkāršošanas
pasākumu ietekme, piemēram, reālo izmaksu aizstāšana ar
vienreizējām summām, budžeta ieguvumu ziņā ir
margināla. Galvenais ieguvums būs lietderīguma ziņā un
samazināts administratīvais slogs gan dalībvalstīm, gan
Komisijai. 4. Kontroles pasākumu izmaksas un ieguvumi Izveidotās
kontroles ļauj TAXUD ĢD būt pietiekami pārliecinātam
par izdevumu kvalitāti un likumību un samazināt
neatbilstības risku. Novērtējums tiek veikts trešajā
līmenī[43]
kopīgām darbībām un ceturtajā līmenī[44] publiskā iepirkuma
līgumiem. Iepriekšminēto kontroles stratēģijas
pasākumu ieguvums ir potenciālo risku samazināšana zem 2 %
no kopbudžeta, un tiek kontrolēti visi atbalsta saņēmēji.
Citu papildu pasākumu izmantošana turpmākai risku samazināšanai
radītu neproporcionāli augstas izmaksas, un tāpēc tie nav
paredzēti. TAXUD ĢD uzskata, ka no kontroles viedokļa starp
pašreizējo un esošo programmu nav atšķirības, un tāpēc
2020. gada programmai piemēros šo pašu kontroles stratēģiju.
Izmaksas, kas saistītas ar iepriekšminētās kontroles
stratēģijas īstenošanu, ir noteiktas 2,60 %
apmērā[45]
no budžeta, un paredzams, ka tās paliks šajā pašā
līmenī. Programmas kontroles stratēģija ir uzskatāma par
pietiekami efektīvu, lai neatbilstības risks būtu mazāks
par 2 %, un tā ir proporcionāla iespējamiem riskiem. 2.3. Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus Papildus
visu reglamentējošo kontroles mehānismu piemērošanai ĢD
izstrādās krāpšanas apkarošanas stratēģiju atbilstoši
Komisijas jaunajai krāpšanas apkarošanas stratēģijai (CAFS),
kas tika pieņemta 2011. gada 24. jūnijā, lai cita
starpā nodrošinātu, ka tās iekšējā kontrole
saistībā ar krāpšanas apkarošanu, ir pilnībā atbilstoša
CAFS un ka tās krāpšanas riska pārvaldības pieeja ir
virzīta uz krāpšanas risku noteikšanu un adekvātu reakciju. Ja
nepieciešams, tiks izveidotas tīklošanas grupas un adekvāti IT
rīki, kas veltīti krāpšanas gadījumu analizēšanai
saistībā ar programmu „Muita 2020”. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts…] || Dif./nedif. ([46]) || No EBTA[47] valstīm || No kandidātvalstīm[48] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || || || || || || · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Pozīcijas nosaukums………………………] || Dif./nedif. || No EBTA valstīm || No kandidātvalstīm || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 1 || 14.04.03 – Muita 2020 || Dif. || NĒ || JĀ || NĒ || NĒ || || || || || || 1 || 14.01.04.05 Muita 2020 — administratīvās pārvaldības izdevumi || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz
izdevumiem[49] 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme ĢD: TAXUD || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.-2023. gads || KOPĀ Darbības apropriācijas || || 14.0403 – Muita 2020 || Saistības || (1) || 71.740 || 73.860 || 75.970 || 78.080 || 80.300 || 82.610 || 84.820 || || 547.380 Maksājumi || (2) || 14.348 || 47.055 || 62.779 || 68.162 || 70.083 || 72.072 || 74.103 || 138.778 || 547.380 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[50] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 KOPĀ apropriācijas ĢD TAXUD || Saistības || =1+1(a)+3 || 71.840 || 73.960 || 76.070 || 78.180 || 80.400 || 82.710 || 84.920 || || 548.080 Maksājumi || =2+2(a)+3 || 14.448 || 47.155 || 62.879 || 68.262 || 70.183 || 72.172 || 74.203 || 138.778 || 548.080 KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 71.740 || 73.860 || 75.970 || 78.080 || 80.300 || 82.610 || 84.820 || || 547.380 Maksājumi || (5) || 14.348 || 47.055 || 62.779 || 68.162 || 70.083 || 72.072 || 74.103 || 138.778 || 547.380 KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0,100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || || 0.700 KOPĀ — daudzgadu finansēšanas shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 71.840 || 73.960 || 76.070 || 78.180 || 80.400 || 82.710 || 84.920 || || 548.080 Maksājumi || =5+ 6 || 14.448 || 47.155 || 62.879 || 68.262 || 70.183 || 72.172 || 74.203 || 138.778 || 548.080 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || „Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ ĢD: TAXUD || Cilvēkresursi || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 KOPĀ — DG TAXUD || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 KOPĀ — daudzgadu finansēšanas shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.-2023. gads || KOPĀ KOPĀ — daudzgadu finansēšanas shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 82.326 || 84.446 || 86.556 || 88.666 || 90.886 || 93.196 || 95.406 || || 621.482 Maksājumi || 24.934 || 57.641 || 73.365 || 78.748 || 80.669 || 82.658 || 84.689 || 138.778 || 621.482 Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām –
Priekšlikums paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3
zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[51] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums kopā || Izmaksas kopā Konkrētais mērķis: atbalstīt muitas savienības darbību, jo īpaši ar sadarbību starp iesaistītajām valstīm, to muitas iestādēm, to ierēdņiem un ārējiem ekspertiem. || || || || || || || || || || || || || || || || IT kapacitātes stiprināšana || IT līgumu skaits || || Apmēram 30 || 57.360 || || 59.470 || || 61.580 || || 63.700 || || 65.910 || || 68.220 || || 70.440 || || 446.680 Kopīgi pasākumi: || Organizēto pasākumu skaits || || Apmēram 450 || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 80.990 Cilvēkresursu kapacitātes stiprināšana || Apmācību skaits || || Tiks apstiprināts || 2.810 || || 2.820 || || 2.820 || || 2.810 || || 2.820 || || 2.820 || || 2.810 || || 19.710 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || || 71.740 104.400 || || 73.860 || || 75.970 || || 78.080 || || 80.300 || || 82.610 || || 84.820 || || 547.380 3.2.2. Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām 3.2.2.1. Kopsavilkums –
Priekšlikums paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[52] || || || || || || || || Cilvēkresursi || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Citi administratīvie izdevumi || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOPĀ || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 3.2.2.2. Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības –
Priekšlikums paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 14 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 14 01 01 02 (Delegācijas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[53] 14 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 14 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [54] || - Galvenā mītne[55] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - Delegācijas || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOPĀ || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 14 ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu
apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Programmas pārvaldības darbības, šaurākā nozīmē[56], un programmas īstenošanas darbības, piemēram, pētījumi, Eiropas IT sistēmu izstrāde, uzturēšana un darbība. Ārštata darbinieki || Palīdzība programmas īstenošanas darbībās, piemēram, pētījumos, Eiropas IT sistēmu izstrādē, uzturēšanā un darbībā. 3.2.3. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu –
Priekšlikums atbilst 2020. gada daudzgadu
finanšu shēmai 3.2.4. Trešo personu iemaksas –
Priekšlikums neparedz trešo personu
līdzfinansējumu 3.2.5. Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem –
Priekšlikuma iespējamā
finansiālā ietekme uz ieņēmumiem: ·
Programmas darbība var netieši ietekmēt
ES ieņēmumus, jo paredzams, ka uzlabota un efektīvāka muita
cita starpā nodrošinās labāku muitas nodevu iekasēšanu.
Tomēr šī ietekme nav kvantitatīvi nosakāma. ·
Piemērojot (13. pantā minētos)
sodus, tos ieskaitīs ES budžetā kā vispārīgos
ieņēmumus. [1] COM(2011) 500 galīgā redakcija,
2011. gada 29. jūnijs, Budžets stratēģijai „Eiropa
2020”. [2] COM(2010) 2020 galīgā redakcija,
2010. gada 3. marts: Stratēģija gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. [3] 2010. gadā aptuveni 12,3 %
(15,7 miljardus euro) no ES budžeta veidoja tradicionālie pašu
resursi. Budžeta ģenerāldirektorāts, Tematisks ziņojums par
muitas kontroles stratēģiju dalībvalstīs. Tradicionālo
pašu resursu kontrole, 3. lpp. [4]
„Muita 2013” starpposma izvērtējums: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf [5] DELOITTE,
Nākotnes darbības struktūra muitas savienībai un
sadarbības modelis nodokļu jomā Eiropā. [6] Muitas
komitejas 9. sanāksmes 2011. gada 11. aprīļa
protokols. [7] Priekšlikums regulai, ar ko izveido Savienības
Muitas kodeksu, COM(2012)64, 2012. gada 20. februāris. [8] Muitas un nodokļu iekasēšanas punktus
ņemot kopā. [9] COM(2012) 388 final [10] Iepriekš tās tika dēvētas par Eiropas IT
sistēmām. [11] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [12] COM(2011) 398 galīgā redakcija, 2011. gada 29.
jūnijs. [13] COM(2011) 706 galīgā redakcija, 2011. gada 9.
novembris. [14] COM(2010) 245 galīgā redakcija/2,
Digitālā programma Eiropai. [15] COM(2010) 682, 2010. gada 23. novembris,
Jaunu prasmju un darbavietu programma. [16] COM(2011) 206 galīgā redakcija. [17] COM(2011) 287, Intelektuālā īpašuma
tiesību vienotais tirgus — Radošuma un inovācijas veicināšana,
lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, kvalitatīvas darbavietas un
augstas kvalitātes produktus un pakalpojumus Eiropā. [18] Šī programma papildinās programmu Hercule III
(2014-2020), COM(2011)914 final, programmu, kas īpaši veltīta
cīņai ar krāpšanu, korupciju un citām nelegālām
darbībām, kas apdraud Savienības finanšu intereses. [19] COM(2010) 612. Tirdzniecība, izaugsme un
pasaules norises: Tirdzniecības politika kā stratēģijas
„Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa. [20] COM(2010) 673 galīgā redakcija, 22.11.2010.
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei — ES
iekšējās drošības stratēģija darbībā — pieci
soļi pretim drošākai Eiropai. [21] COM(2010) 171 galīgā redakcija, Brisele,
20.4.2010., Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas
Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai —
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana
Eiropas pilsoņiem — Stokholmas programmas īstenošanas
rīcības plāns. [22] COM(2010) 2020. [23] COM(2004) 373. [24] Tiks papildināts. [25] COM(2010) 700. [26] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [27] OV L 154, 14.6.2007., 25. lpp. [28] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [29] ABM: uz darbību balstīta pārvaldība –
ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [30] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta a) un b) apakšpunktā. [31] COM(2010) 2020 galīgā redakcija,
2010. gada 3. marts: Stratēģija gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. [32] Padome pieņēmusi 2008. gadā
(2008/C 253/01). [33] SEC(2011) 467 galīgā redakcija, 13.4.2011.,
Pārskats par paziņojuma „Virzība uz vienotu tirgu”
sabiedriskās apspriešanas atsauksmēm. [34] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf. [35] Budžeta ģenerāldirektorāts. Tematiskais
ziņojums par muitas kontroles stratēģiju dalībvalstīs
— tradicionālo pašu resursu kontrole, 3. lpp. [36] COM(2010) 612. Tirdzniecība, izaugsme un
pasaules norises, 12. lpp. [37] COM(2010) 673 galīgā redakcija,
22.11.2010., Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei — ES
iekšējās drošības stratēģija darbībā — pieci
soļi pretim drošākai Eiropai. [38] COM(2010) 171 galīgā redakcija, Brisele,
20.4.2010., Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas
Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai —
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana
Eiropas pilsoņiem — Stokholmas programmas īstenošanas
rīcības plāns. [39] Muitas un nodokļu iekasēšanas punktus ņemot
kopā. [40] COM(2005) 124, 2005. gada 6. aprīlis,
2007.–2013. gada finanšu shēmā paredzētais budžets ir
EUR 745 miljoni. [41] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā. [43] Trešais kontroles līmenis: kontrole ar atsauci uz
pilnīgi neatkarīgu sadarbības informāciju. [44] Ceturtais kontroles līmenis: kontrole ar atsauci uz
un ietverot piekļuvi pamatojošiem dokumentiem, kas ir pieejami
konkrētā procesa stadijā. [45] Izmaksas veido to FTE skaits, kuri veic kontroli,
reizināts ar vidējām personāla izmaksām; ar
ārējo auditu saistītas izmaksas, ar sistēmas ART
uzturēšanu saistītas izmaksas. [46] Dif. — diferencētas apropriācijas, nedif. [47] EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija [48] Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem [49] Izdevumi ir izteikti pašreizējās cenās [50] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība. [51] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.). [52] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība. [53] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu
līgumdarbinieki ("Intérimaire"), JED — jaunākie
eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu
norīkotie eksperti. [54] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām „BA” pozīcijām). [55] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF). [56] Programmas pārvaldībā — tās
šaurākajā nozīmē — iesaistīto amatu vietas ir
ierobežotas līdz 18.