ISSN 1977-0723 |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 212 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Teisės aktai |
60 metai |
Turinys |
|
II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
Puslapis |
|
|
SPRENDIMAI |
|
|
* |
2017 m. liepos 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1442, kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5225) ( 1 ) |
|
|
|
(1) Tekstas svarbus EEE. |
LT |
Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį. Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai
SPRENDIMAI
17.8.2017 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 212/1 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2017/1442
2017 m. liepos 31 d.
kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių
(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5225)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1), ypač į jos 13 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1) |
geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvadomis remiamasi nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas Direktyvos 2010/75/ES II skyrius, ir kompetentingos valdžios institucijos turėtų nustatyti tokias išmetamųjų teršalų ribines vertes, kuriomis būtų užtikrinama, kad įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis išmetamas teršalų kiekis neviršytų GPGB išvadose nurodyto su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamųjų teršalų kiekio; |
(2) |
2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu (2) įsteigtas valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovų forumas 2016 m. spalio 20 d. pateikė Komisijai savo nuomonę apie pasiūlytą dideliems kurą deginantiems įrenginiams taikytinų geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) informacinio dokumento turinį. Ta nuomonė yra viešai prieinama; |
(3) |
šio sprendimo priede išdėstytos GPGB išvados yra svarbiausias to GPGB informacinio dokumento elementas; |
(4) |
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priimamos šiame priede išdėstytos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 31 d.
Komisijos vardu
Karmenu VELLA
Komisijos narys
(1) OL L 334, 2010 12 17, p. 17.
(2) OL C 146, 2011 5 17, p. 3.
PRIEDAS
GERIAUSIŲ PRIEINAMŲ GAMYBOS BŪDŲ (GPGB) IŠVADOS
TAIKYMO SRITIS
Šios GPGB išvados skirtos šiai Direktyvos 2010/75/ES I priede nurodytai veiklai:
— |
1.1. Kuro deginimui įrenginiuose, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra ne mažesnė kaip 50 MW, tik jei ši veikla vykdoma kurą deginančiuose įrenginiuose, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra ne mažesnė kaip 50 MW. |
— |
1.4. Anglių ir kitokio kuro dujinimas įrenginiuose, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra ne mažesnė kaip 20 MW, tik jei ši veikla yra tiesiogiai susijusi su kurą deginančiu įrenginiu. |
— |
5.2. Atliekų šalinimas arba panaudojimas bendro atliekų deginimo įrenginiuose: nepavojingų atliekų, kai pajėgumas didesnis kaip 3 tonos per valandą, arba pavojingų atliekų, kai pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną, tik jei ši veikla vykdoma kurą deginančiuose įrenginiuose, kuriems taikomas pirmiau nurodytas 1.1 punktas. |
Šios GPGB išvados visų pirma apima priešgamybinę ir pogamybinę tiesiogiai su pirmiau nurodytų rūšių veikla susijusią veiklą, įskaitant taikomus išmetamų teršalų prevencijos ir kontrolės būdus.
Kuras, svarstytas rengiant šias GPGB išvadas, yra bet kokia kietoji, skystoji ir (arba) dujinė degioji medžiaga, įskaitant:
— |
kietąjį kurą (pvz., akmens anglis, lignitą, durpes), |
— |
biomasę (apibrėžtą Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 31 punkte), |
— |
skystąjį kurą (pvz., mazutą ir gazolį), |
— |
dujinį kurą (pvz., gamtines dujas, dujų mišinius su vandeniliu ir sintezės dujas), |
— |
konkrečių pramonės sektorių kurą (pvz., chemijos arba anglies ir plieno pramonės šalutinius produktus), |
— |
atliekas, išskyrus įvairias komunalines atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 39 punkte, ir išskyrus kitas atliekas, išvardytas tos direktyvos 42 straipsnio 2 dalies a punkto ii ir iii papunkčiuose. |
Šios GPGB išvados netaikomos:
— |
kuro deginimui blokuose, kurių nominalioji šiluminė galia mažesnė kaip 15 MW, |
— |
su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekiui kurą deginančiuose įrenginiuose, kuriems taikoma Direktyvos 2010/75/ES 33 ir 35 straipsniuose nustatyta ribotos eksploatavimo trukmės arba centralizuoto šilumos tiekimo išimtis, tol, kol jų leidimuose nurodyta išimtis baigia galioti, tiems teršalams, kuriems taikoma išimtis, taip pat kitiems teršalams, kurių išmetamas kiekis būtų buvęs sumažintas taikant technines priemones, kurios netaikytos dėl išimties, |
— |
kuro dujinimui, kuris nėra tiesiogiai susijęs su susidarančių sintezės dujų deginimu, |
— |
kuro dujinimui ir tolesniam sintezės dujų deginimui, jei jie tiesiogiai susiję su naftos ir dujų perdirbimu, |
— |
priešgamybinei ir pogamybinei veiklai, kuri nėra tiesiogiai susijusi su deginimo ar dujinimo veikla, |
— |
deginimui technologinėse krosnyse arba šildytuvuose, |
— |
deginimui antrinio deginimo įrenginiuose, |
— |
fakelų deginimui, |
— |
deginimui plaušienos ir popieriaus gamybos įrenginiuose esančiuose regeneravimo katiluose ir bendrojo redukuotos sieros kiekio degikliuose, nes toks deginimas įtrauktas į GPGB išvadas dėl plaušienos, popieriaus ir kartono gamybos, |
— |
naftos perdirbimo metu susidarančio kuro deginimui naftos perdirbimo gamyklos teritorijoje, nes toks deginimas įtrauktas į GPGB išvadas dėl naftos ir dujų perdirbimo, |
— |
atliekų šalinimui arba panaudojimui:
nes toks deginimas įtrauktas į GPGB išvadas dėl atliekų deginimo. |
Kitos GPBG išvados ir informaciniai dokumentai, sietini su veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados:
— |
bendrosios nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo ir (arba) tvarkymo sistemos chemijos sektoriuje (angl. CWW), |
— |
cheminių medžiagų GPGB informacinių dokumentų serija (dideliais kiekiais gaminamos organinės cheminės medžiagos (angl. LVOC) ir kt.), |
— |
ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM), |
— |
iš saugyklų išmetami teršalai (angl. EFS), |
— |
energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE), |
— |
pramoninės aušinimo sistemos (angl. ICS), |
— |
geležies ir plieno gamyba (angl. IS), |
— |
PITD įrenginių išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėsena (angl. ROM), |
— |
plaušienos, popieriaus ir kartono gamyba (angl. PP), |
— |
naftos ir dujų perdirbimas (angl. REF), |
— |
atliekų deginimas (angl. WI), |
— |
atliekų apdorojimas (angl. WT). |
APIBRĖŽTYS
Šiose GPGB išvadose vartojamų terminų apibrėžtys:
Vartojamas terminas |
Apibrėžtis |
||||
Bendrieji terminai |
|||||
Katilas |
Bet koks kurą deginantis įrenginys, išskyrus variklius, dujų turbinas ir technologines krosnis bei šildytuvus |
||||
Kombinuoto ciklo dujų turbina (KCDT) |
KCDT – kurą deginantis įrenginys, kuriame naudojami du termodinaminiai ciklai (t. y. Braitono ir Renkino ciklai). KCDT (kuri veikia pagal Braitono ciklą ir taip gamina elektros energiją) dūmtakių dujų šiluma šilumą rekuperuojančiame garo generatoriuje (ŠRGG) verčiama naudinga energija ir naudojama garui generuoti, o šis tada garo turbinoje išsiplečia (veikia pagal Renkino ciklą ir taip gamina papildomą elektros energiją). Šiose GPGB išvadose aptariama tiek KCDT konfigūracija su papildomu ŠRGG paleidimu, tiek be jo |
||||
Kurą deginantis įrenginys |
Bet koks techninis aparatas, kuriame oksiduojamas kuras, siekiant panaudoti taip gautą šilumą. Šiose GPGB išvadose derinys, kurį sudaro:
laikomas vienu kurą deginančiu įrenginiu. Apskaičiuojant tokio derinio bendrą nominaliąją šiluminę galią, visų atitinkamų atskirų kurą deginančių įrenginių, kurių nominalioji šiluminė galia ne mažesnė kaip 15 MW, pajėgumai susumuojami |
||||
Kurą deginantis blokas |
Atskiras kurą deginantis įrenginys |
||||
Nuolatinis matavimas |
Matavimas vietoje stacionariai sumontuota automatine matavimo sistema |
||||
Tiesioginis išleidimas |
Išleidimas (į nuotekų priimtuvą) tame taške, kuriame išmetami teršalai išleidžiami iš įrenginio ir tolesniuose etapuose nebeapdorojami |
||||
Dūmtakių dujų desulfuravimo sistema |
Sistema, kurioje naudojamas vienas arba keli taršos mažinimo metodai ir kurios paskirtis – sumažinti kurą deginančio įrenginio išmetamų SOx kiekį |
||||
Esama dūmtakių dujų desulfuravimo sistema |
Dūmtakių dujų desulfuravimo sistema, kuri nėra nauja |
||||
Nauja dūmtakių dujų desulfuravimo sistema |
Naujo įrenginio dūmtakių dujų desulfuravimo sistema arba desulfuravimo sistema, apimanti bent vieną taršos mažinimo metodą, kuris esamame įrenginyje buvo įdiegtas arba visiškai pakeistas paskelbus šias GPGB išvadas |
||||
Gazolis |
Bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, kurio KN kodas yra 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 arba 2710 20 19 . Arba bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, kurio, taikant ASTM D86 metodą, mažiau negu 65 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 250 °C temperatūroje ir kurio ne mažiau kaip 85 % tūrio įskaitant nuostolius) distiliuojasi 350 °C temperatūroje |
||||
Mazutas |
Bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, kurio KN kodas yra 2710 19 51 –2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 , 2710 20 39 . Arba bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, išskyrus gazolį, kuris dėl nustatytų distiliavimo ribų patenka į kurui skirto mazuto kategoriją ir kurio, taikant ASTM D86 metodą, mažiau nei 65 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 250 °C temperatūroje. Jeigu taikant ASTM D86 metodą distiliavimosi nustatyti negalima, naftos produktas taip pat priskiriamas mazuto kategorijai |
||||
Grynasis elektrinis naudingumas (kurą deginančio bloko ir integruoto dujinimo kombinuoto ciklo) |
Grynojo pagamintos elektros energijos kiekio (gaunamo iš pagrindinio transformatoriaus aukštos įtampos pusėje pagamintos elektros energijos atėmus importuojamą energiją, pvz., skirtą vartoti pagalbinėse sistemose) ir sunaudoto kuro arba žaliavų energijos kiekio (kaip kuro arba žaliavų apatinio šilumingumo) santykis ties kuro deginimo bloko riba per tam tikrą laikotarpį |
||||
Grynasis mechaninės energijos naudingumas |
Prijungtos apkrovos mechaninės galios ir kuro teikiamos šiluminės energijos santykis |
||||
Bendras grynasis kuro naudingumas (kurą deginančio bloko ir integruoto dujinimo kombinuoto ciklo) |
Grynosios pagamintos energijos (elektros energijos, karšto vandens, garo, pagamintos mechaninės energijos, iš jos atėmus importuotą elektros ir (arba) šiluminę energiją (pvz., skirtą vartoti pagalbinėse sistemose)) ir sunaudoto kuro energijos kiekio (kuro apatinis šilumingumas) santykis ties kurą deginančio bloko riba per tam tikrą laikotarpį |
||||
Bendras grynasis kuro naudingumas (dujinimo bloko) |
Grynosios pagamintos energijos (elektros energijos, karšto vandens, garo, pagamintos mechaninės energijos ir sintezės dujų (sintezės dujų apatinis šilumingumas), iš jos atėmus importuotą elektros ir (arba) šiluminę energiją (pvz., skirtą vartoti pagalbinėse sistemose)) ir sunaudoto kuro ir (arba) žaliavų energijos kiekio (kuro ir (arba) žaliavų apatinis šilumingumas) santykis ties dujinimo bloko riba per tam tikrą laikotarpį |
||||
Eksploatavimo valandos |
Valandomis išreikštas laikas, kai visas kurą deginantis įrenginys arba jo dalis veikia ir į orą išmetami teršalai, išskyrus paleidimo ir sustabdymo laikotarpius |
||||
Periodinis matavimas |
Matuojamojo dydžio (konkretaus matuojamo kiekio) nustatymas tam tikrais laiko intervalais |
||||
Esamas įrenginys |
Kurą deginantis įrenginys, kuris nėra naujas įrenginys |
||||
Naujas įrenginys |
Kurą deginantis įrenginys, kurį pirmą kartą leista eksploatuoti paskelbus šias GPGB išvadas arba visapusiškas kurą deginančio įrenginio perstatymas ant esamų pamatų paskelbus šias GPGB išvadas |
||||
Antrinio deginimo įrenginys |
Sistema, skirta dūmtakių dujoms valyti deginant, eksploatuojama ne kaip atskiras kurą deginantis įrenginys, pvz., terminio oksidavimo įrenginys (t. y. liekamųjų dujų deginimo įrenginys), naudojama teršalui ar teršalams (pvz., lakiesiems organiniams junginiams (LOJ)) iš dūmtakių dujų šalinti rekuperuojant jų šilumą arba jos nerekuperuojant. Laikoma, kad pakopinio degimo metodai, kai kiekvienas degimo etapas vykdomas atskiroje kameroje ir kiekvienos kameros degimo proceso charakteristikos (pvz., oro ir kuro santykis, temperatūros pasiskirstymas) skiriasi, yra integruoti į deginimo procesą ir antrinio deginimo įrenginiais nelaikomi. Antrinio deginimo įrenginiu nelaikomas ir įrenginys, kai technologiniuose šildytuvuose arba krosnyse arba kituose deginimo procesuose susidariusios dujos oksiduojamos atskirame kurą deginančiame įrenginyje siekiant panaudoti jų energiją (naudojant papildomo kuro arba nenaudojant) ir gaminti elektros energiją, garą, karštą vandenį arba alyvą arba versti mechanine energija |
||||
Prognozinė išmetamųjų teršalų stebėsenos sistema (PEMS) |
Sistema, naudojama tam tikro iš išmetimo šaltinio išmetamo teršalo koncentracijai nepertraukiamai nustatyti remiantis jo santykiu su įvairių nuolat stebimų proceso parametrų (pvz., dujinio kuro sąnaudomis, oro ir kuro santykiu) charakteristikomis ir su naudojamo kuro arba žaliavų kokybiniais duomenimis (pvz., sieros kiekiu) |
||||
Chemijos pramonės technologinis kuras |
(Naftos) chemijos pramonės dujiniai ir (arba) skystieji šalutiniai produktai, kurą deginančiuose įrenginiuose sunaudojami kaip nekomercinis kuras |
||||
Technologinės krosnys arba šildytuvai |
Technologinės krosnys arba šildytuvai:
Kai taikoma geroji energijos rekuperavimo patirtis, technologiniai šildytuvai ir (arba) krosnys gali būti sujungti su garo ir (arba) elektros energijos gamybos sistema. Ji laikoma neatsiejama technologinio šildytuvo ir (arba) krosnies konstrukcijos dalimi, kurios atskirai vertinti negalima |
||||
Naftos perdirbimo metu susidarantis kuras |
Kieta, skysta arba dujinė degioji medžiaga, susidaranti skirtingais žalios naftos perdirbimo proceso distiliavimo ir konversijos etapais. Pavyzdžiai – naftos perdirbimo gamyklos dujinis kuras (NPGDK), sintezės dujos, naftos perdirbimo alyvos ir naftos koksas |
||||
Liekanos |
Medžiagos arba objektai, susidarantys vykdant į šio dokumento taikymo sritį patenkančią veiklą, tokie kaip atliekos arba šalutiniai produktai |
||||
Paleidimo ir sustabdymo laikotarpis |
Įrenginio eksploatavimo laikotarpis, nustatytas pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2012/249/ES (*1) |
||||
Esamas blokas |
Kurą deginantis blokas, kuris nėra naujas |
||||
Naujas blokas |
Kurą deginantis blokas, kurį pirmą kartą leista eksploatuoti paskelbus šias GPGB išvadas arba visapusiškas kurą deginančio bloko perstatymas ant esamų kurą deginančio įrenginio pamatų paskelbus šias GPGB išvadas |
||||
Galiojantis (valandos vidurkis) |
Valandos vidurkis laikomas galiojančiu, jei nebuvo atliekama techninė automatinės matavimo sistemos priežiūra ir nebuvo jokių gedimų |
Vartojamas terminas |
Apibrėžtis |
Teršalai ir parametrai |
|
As |
Suminis arseno ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip As kiekis |
C3 |
Angliavandeniliai, kurių anglies atomų skaičius yra trys |
C4+ |
Angliavandeniliai, kurių anglies atomų skaičius yra keturi arba daugiau |
Cd |
Suminis kadmio ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Cd kiekis |
Cd+Tl |
Suminis kadmio, talio ir jų junginių kiekis, išreikštas kaip Cd+Tl kiekis |
CH4 |
Metanas |
CO |
Anglies monoksidas |
ChDS |
Cheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad organinė medžiaga visiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą |
COS |
Karbonilsulfidas |
Cr |
Suminis chromo ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Cr kiekis |
Cu |
Suminis vario ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Cu kiekis |
Dulkės |
Bendras (ore skendinčių) kietųjų dalelių kiekis |
Fluoridas |
Ištirpęs fluoridas, išreikštas kaip F- kiekis |
H2S |
Vandenilio sulfidas |
HCl |
Visi neorganiniai dujiniai chloro junginiai, išreikšti kaip HCl kiekis |
HCN |
Cianido rūgštis |
HF |
Visi neorganiniai dujiniai fluoro junginiai, išreikšti kaip HF kiekis |
Hg |
Suminis gyvsidabrio ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Hg kiekis |
N2O |
Diazoto monoksidas (azoto suboksidas, diazoto oksidas) |
NH3 |
Amoniakas |
Ni |
Suminis nikelio ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Ni kiekis |
NOX |
Suminis azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) kiekis, išreikštas kaip NO2 kiekis |
Pb |
Suminis švino ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Pb kiekis |
PCDD/F |
Polichlorintieji dibenzo-p-dioksinai ir polichlorintieji dibenzo-p-furanai |
RCG |
Koncentracija neapdorotose dūmtakių dujose. Vidutinė metinė SO2 koncentracija neapdorotose dūmtakių dujose (bendrųjų aspektų dalyje nurodytomis standartinėmis sąlygomis) taršos SOX mažinimo sistemos įleidimo taške, kai atskaitinis deguonies kiekis (O2) yra 6 % (tūrio) |
Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V |
Suminis stibio, arseno, švino, chromo, kobalto, vario, mangano, nikelio, vanadžio ir jų junginių kiekis, išreikštas kaip Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V kiekis |
SO2 |
Sieros dioksidas |
SO3 |
Sieros trioksidas |
SOX |
Suminis sieros dioksido (SO2) ir sieros trioksido (SO3) kiekis, išreikštas kaip SO2 kiekis |
Sulfatai |
Ištirpę sulfatai, išreikšti kaip SO4 2- kiekis |
Lengvai išsiskiriantys sulfidai |
Suminis ištirpusių sulfidų ir tų neištirpusių sulfidų, kurie lengvai išsiskiria parūgštinus, kiekis, išreikštas kaip S2- kiekis |
Sulfitai |
Ištirpę sulfitai, išreikšti kaip SO3 2- kiekis |
BOA |
Bendroji organinė anglis, išreikšta kaip C kiekis (vandenyje) |
BSM |
Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis. Masinė visų skendinčių kietųjų medžiagų koncentracija (vandenyje), išmatuota filtruojant per stiklo pluošto filtrus ir gravimetrijos būdu |
BLOA |
Bendras dujinės organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (ore) |
Zn |
Suminis cinko ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Zn kiekis |
SANTRUMPOS
Šiose GPGB išvadose vartojamos santrumpos:
Santrumpa |
Apibrėžtis |
ASU |
Oro tiekimo įrenginys |
KCDT |
Kombinuoto ciklo dujų turbina su papildomu deginimu arba be jo |
CFB |
Pseudoverdančiojo sluoksnio cirkuliacija |
CHP |
Bendra šilumos ir elektros energijos gamyba (kogeneracija) |
COG |
Koksavimo dujos |
COS |
Karbonilsulfidas |
DLN |
Sausieji mažai NOx išmetantys degikliai |
DSI |
Sorbento įpurškimas ortakiuose |
ESP |
Elektrostatinis nusodintuvas |
FBC |
Degimas pseudoverdančiame sluoksnyje |
FGD |
Dūmtakių dujų desulfuravimas |
HFO |
Mazutas |
ŠRGG |
Šilumą rekuperuojantis garo generatorius |
IDKC |
Integruoto dujinimo kombinuotas ciklas |
LHV |
Apatinis šilumingumas |
LNB |
Mažai NOx išmetantys degikliai |
SGD |
Suskystintos gamtinės dujos |
ACDT |
Atvirojo ciklo dujų turbina |
OTNOC |
Neįprastos eksploatacijos sąlygos |
PC |
Sumalto kuro deginimas |
PEMS |
Prognozinė išmetamųjų teršalų stebėsenos sistema |
SKR |
Selektyvioji katalizinė redukcija |
SDA |
Purškiamas sausasis absorbentas |
SNKR |
Selektyvioji nekatalizinė redukcija |
BENDRIEJI ASPEKTAI
Geriausi prieinami gamybos būdai
Šiose GPGB išvadose išvardyti ir apibūdinti gamybos būdai nėra nei privalomi, nei išsamūs. Galima taikyti kitus gamybos būdus, kuriais užtikrinamas bent lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.
Jeigu nenurodyta kitaip, šios GPGB išvados taikomos visuotinai.
Su geriausiais prieinamasis gamybos būdais siejami išmetamųjų teršalų kiekiai
Jei pateikti įvairių vidurkinimo laikotarpių su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, reikia laikytis jų visų.
GPGB išvadose nustatyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai gali būti netaikomi skystuoju ir dujiniu kuru varomoms turbinoms ir varikliams, skirtiems naudoti nepaprastosios padėties atveju ir naudojamiems mažiau nei 500 h per metus, jei tokio naudojimo metu išmetama daugiau teršalų nei taikant GPGB.
Su GPGB siejami į orą išmetamų teršalų kiekiai
Su GPGB siejami į orą išmetamų teršalų kiekiai, nurodyti šiose GPGB išvadose, reiškia koncentraciją, išreikštą išmestų teršalų mase dūmtakių dujų tūrio vienete tokiomis norminėmis sąlygomis: sausosios dujos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, kiekį nurodant mg/Nm3, μg/Nm3 arba ng I-TEQ/Nm3.
Su GPGB siejamų į orą išmetamų teršalų kiekių stebėsena pateikiama GPGB 4 skirsnyje.
Su deguonimi susijusios pamatinės sąlygos, kuriomis nustatyti šiame dokumente nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, pateikiamos tolesnėje lentelėje.
Veiklos rūšis |
Atskaitinis deguonies kiekis (OR) |
Kietojo kuro deginimas |
6 tūrio % |
Kietojo kuro deginimas kartu su skystuoju ir (arba) dujiniu kuru |
|
Bendras atliekų deginimas |
|
Skystojo ir (arba) dujinio kuro deginimas ne dujų turbinoje ir ne variklyje |
3 tūrio % |
Skystojo ir (arba) dujinio kuro deginimas dujų turbinoje arba variklyje |
15 tūrio % |
Deginimas IDKC įrenginiuose |
Išmetamųjų teršalų koncentracija, esant atskaitiniam deguonies kiekiui, apskaičiuojama pagal formulę
čia:
ER |
: |
išmetamųjų teršalų koncentracija, esant atskaitiniam deguonies kiekiui OR; |
OR |
: |
atskaitinis deguonies kiekis, tūrio %; |
EM |
: |
išmatuota išmetamųjų teršalų koncentracija; |
OM |
: |
išmatuotas deguonies kiekis, tūrio %. |
Vidurkinimo laikotarpiams taikomos šios apibrėžtys:
Vidurkinimo laikotarpis |
Apibrėžtis |
Paros vidurkis |
Tinkamų valandos vidurkių, gautų atliekant nuolatinį matavimą, 24 val. laikotarpio vidurkis |
Metinis vidurkis |
Tinkamų valandos vidurkių, gautų atliekant nuolatinį matavimą, vienų metų laikotarpio vidurkis |
Ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis |
Bent trijų vienas po kito atliktų matavimų, kurių kiekvienas yra bent 30 min. trukmės, vidutinė vertė (1) |
Vienų metų ėminių vidurkis |
Verčių, gautų vienus metus periodiškai atliekant matavimus (laikantis nustatyto kiekvieno parametro stebėsenos dažnio), vidurkis |
Su GPGB siejami į vandenį išmetamų teršalų kiekiai
Su GPGB siejami į vandenį išmetamų teršalų kiekiai, nurodyti šiose GPGB išvadose, reiškia koncentraciją, išreikštą išmestų teršalų mase vandens tūrio vienete, ir nurodomi μg/l, mg/l arba g/l. Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai reiškia paros vidurkį, t. y. srautui proporcingų sudėtinių ėminių 24 valandų vidurkį. Sudėtiniai ėminiai gali būti imami proporcingai laiko atžvilgiu, jei galima įrodyti, kad užtikrintas pakankamas srauto stabilumas.
Su GPGB siejamų vandenį išmetamų teršalų kiekių stebėsena pateikiama GPGB 5.
Su geriausiais prieinamasis gamybos būdais siejami energinio efektyvumo (EE) rodikliai
Su GPGB siejami EE rodikliai reiškia kurą deginančio bloko atiduodamosios galios ir kurą deginančio bloko sunaudoto kuro arba žaliavų energijos kiekio santykį esant faktinei bloko konstrukcijai. Atiduodamoji galia nustatoma ties deginimo, dujinimo arba IDKC technologinio bloko riba, įtraukiant ir pagalbines sistemas (pvz., dūmtakių dujų apdorojimo sistemas), blokui veikiant visa apkrova.
Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos įrenginių:
— |
su GPGB siejamas EE rodiklis, bendras grynasis kuro naudingumas, taikomas, kai visa apkrova veikiantis kurą deginantis blokas sureguliuotas taip, kad visų pirma gamintų kuo daugiau šilumos, o tik iš likusių resursų generuotų elektros energiją, |
— |
su GPGB siejamas EE rodiklis, bendras elektrinis naudingumas, taikomas, kai kurą deginantis blokas, kuris veikia visa apkrova, generuoja tik elektros energiją. |
Su GPGB siejami EE rodikliai reiškiami procentais. Sunaudotas kuro arba žaliavų energijos kiekis išreiškiamas kaip apatinis šilumingumas.
Su GPGB siejamų EE rodiklių stebėsena pateikiama GPGB 2.
Kurą deginančių įrenginių ir (arba) blokų skirstymas pagal jų bendrą nominaliąją šiluminę galią
Kur šiose GPGB išvadose nurodytas bendros nominaliosios šiluminės galios verčių intervalas, jį reikia suprasti kaip „lygus mažiausiai intervalo vertei arba už ją didesnis ir mažesnis nei didžiausia intervalo vertė“. Pavyzdžiui, jei įrenginių kategorija yra 100–300 MWth, reiškia, kad tai kurą deginantys įrenginiai, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra 100 MW arba didesnė, tačiau mažesnė nei 300 MW.
Jei kurą deginančio įrenginio dalis, kurios dūmtakių dujos išleidžiamos per bendrame kamine esantį vieną ar daugiau dūmtakių, yra eksploatuojama mažiau kaip 1 500 h per metus, ta įrenginio dalis taikant šias GPGB išvadas gali būti vertinama atskirai. Visoms įrenginio dalims su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi atsižvelgiant į įrenginio bendrą nominaliąją šiluminę galią. Tokiais atvejais teršalų išmetimas per kiekvieną iš tokių dūmtakių stebimas atskirai.
1. BENDROSIOS GPGB IŠVADOS
Į 2–7 skirsnius įtrauktos GPGB išvados dėl konkrečių kuro rūšių taikomos kartu su šiame skirsnyje išvardytomis bendrosiomis GPGB išvadomis.
1.1. Aplinkosaugos vadybos sistemos
GPGB 1. |
Siekiant pagerinti bendrą aplinkos apsaugos veiksmingumą, GPGB yra įgyvendinti ir taikyti aplinkosaugos vadybos sistemą (AVS), kuriai būdingos šios ypatybės:
Jei įvertinus paaiškėja, kad kurie nors x–xvi punktuose išvardyti elementai nebūtini, toks sprendimas registruojamas nurodant priežastis. |
Taikymas
AVS taikymo sritis (pvz., išsamumas) ir tipas (pvz., standartizuota ar nestandartizuota) apskritai yra susiję su įrenginio tipu, dydžiu ir sudėtingumu, taip pat su jo galimo poveikio aplinkai įvairove.
1.2. Stebėsena
GPGB 2. |
GPGB yra po bloko perdavimo eksploatuoti ir po bet kokio pakeitimo, kuris galėtų turėti reikšmingos įtakos bloko bendram elektriniam naudingumui ir (arba) bendram grynajam kuro naudingumui, ir (arba) bendram mechaninės energijos naudingumui, atlikti eksploatacinį bandymą blokui veikiant visa apkrova (2) ir laikantis EN standartų nustatyti dujinimo, IDKC ir (arba) kurą deginančių blokų bendrą elektrinį naudingumą ir (arba) bendrą grynąjį kuro naudingumą, ir (arba) bendrą mechaninės energijos naudingumą. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuose pateikti lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas. |
GPGB 3. |
GPGB yra vykdyti pagrindinių proceso parametrų, susijusių su teršalų išmetimu į orą ir vandenį, įskaitant nurodytuosius toliau, stebėseną.
|
GPGB 4. |
GPGB yra stebėti į orą išmetamų teršalų kiekį ne rečiau, nei nurodyta toliau, ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuose pateikti lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas.
|
GPGB 5. |
GPGB yra stebėti į vandenį iš dūmtakių dujų apdorojimo įrenginių išleidžiamų teršalų kiekį ne rečiau, nei nurodyta toliau, ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuose pateikti lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas.
|
1.3. Bendras aplinkosauginis ir deginimo veiksmingumas
GPGB 6. |
Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį kurą deginančių įrenginių veiksmingumą ir sumažinti į orą išmetamo CO ir nesudegusių medžiagų kiekį, GPGB yra optimizuoti degimą ir tinkamai derinti toliau nurodytus metodus.
|
GPGB 7. |
Siekiant sumažinti į orą išmetamo amoniako, kuris susidaro taršai NOx mažinti naudojant selektyviąją katalizinę redukciją (SKR) ir (arba) selektyviąją nekatalizinę redukciją (SNKR), kiekį, GPGB yra optimizuoti SKR ir (arba) SNKR konstrukciją ir (arba) veikimą (pvz., optimizuoti reagentus pagal NOx santykį, homogeniškai paskirstyti reagentus ir naudoti optimalaus dydžio reagentų lašelius). Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai Su GPGB siejamas taikant SKR ir (arba) SNKR į orą išmetamo NH3 kiekis (metinis vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) yra < 3–10 mg/Nm3. Apatinė intervalo riba gali būti pasiekta taikant SKR, o viršutinė – taikant SNKR ir netaikant šlapiojo dujų valymo metodų. Jei įrenginiuose deginama biomasė ir jie veikia kintama apkrova, taip pat tais atvejais, kai varikliuose deginamas mazutas ir (arba) gazolis, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 15 mg/Nm3. |
GPGB 8. |
Siekiant, kad įprastinės eksploatacijos sąlygomis į orą nebūtų išmetama teršalų arba kad jų būtų išmetama mažiau, GPGB yra naudojant tinkamą konstrukciją, tinkamai eksploatuojant ir atliekant techninę priežiūrą užtikrinti, kad taršos mažinimo sistemos būtų naudojamos optimaliu pajėgumu ir dažnumu. |
GPGB 9. |
Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį kurą deginančių įrenginių ir (arba) dujinimo įrenginių veiksmingumą ir sumažinti į orą išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra kaip dalį aplinkosaugos vadybos sistemos (žr. GPGB 1) į visų naudojamų kuro rūšių kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės programas įtraukti šiuos elementus:
Apibūdinimas Pradinį kuro charakteristikų nustatymą ir reguliarius kuro bandymus gali atlikti veiklos vykdytojas ir (arba) kuro tiekėjas. Jei juos atlieka tiekėjas, visi rezultatai veiklos vykdytojui pateikiami produkto (kuro) tiekėjo specifikacijos ir (arba) garantijos forma.
|
GPGB 10. |
Siekiant sumažinti į orą ir (arba) į vandenį išmetamų teršalų kiekį neįprastomis eksploatacijos sąlygomis, GPGB yra proporcingai atsižvelgiant į galimai išmesimų teršalų svarbą sudaryti ir įgyvendinti valdymo planą, kuris turi būti aplinkosaugos vadybos sistemos dalis (žr. GPGB 1) ir turi apimti šiuos elementus:
|
GPGB 11. |
GPGB yra tinkamai stebėti neįprastomis eksploatacijos sąlygomis į orą ir (arba) vandenį išmetamų teršalų kiekį. Apibūdinimas Stebėsena gali būti vykdoma tiesiogiai matuojant išmetamųjų teršalų kiekį arba vykdant pakaitinių parametrų stebėseną, jei įrodoma, kad tokie duomenys yra lygiavertės arba geresnės mokslinės kokybės nei gauti atliekant tiesioginius išmetamų teršalų kiekio matavimus. Per paleidimo ir sustabdymo laikotarpius išmetamų teršalų kiekį galima įvertinti remiantis išsamiais išmetamųjų teršalų kiekio matavimais, atliekamais per tipinę paleidimo ir sustabdymo procedūrą bent kasmet, ir šių matavimų rezultatus panaudojant kiekvieno per metus atlikto paleidimo ir sustabdymo metu išmetamam teršalų kiekiui įvertinti. |
1.4. Energinis efektyvumas
GPGB 12. |
Siekiant padidinti kurą deginančių blokų, dujinimo ir (arba) IDKC blokų, kurie eksploatuojami ≥ 1 500 h per metus, energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti toliau nurodytus metodus.
|
1.5. Vandens naudojimas ir į vandenį išleidžiami teršalai
GPGB 13. |
Siekiant sunaudoti mažiau vandens ir sumažinti išleidžiamų užterštų nuotekų kiekį, GPGB yra vieno ar abiejų toliau pateiktų metodų taikymas.
|
GPGB 14. |
Siekiant išvengti neužterštų nuotekų užteršimo ir sumažinti į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB yra atskirti nuotekų srautus ir juos apdoroti atskirai, atsižvelgiant į tai, kokių teršalų juose yra. Apibūdinimas Paprastai atskiriami ir apdorojami nuotekų srautai apima paviršinių nuotekų vandenį, aušinimo vandenį ir nuotekas, susidariusias apdorojant dūmtakių dujas. Taikymas Esamuose įrenginiuose taikymas gali būti ribotas dėl nuotekų sistemų konfigūracijos. |
GPGB 15. |
Siekiant sumažinti apdorojant dūmtakių dujas į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB yra tinkamai derinti toliau nurodytus metodus ir taikyti antrinius metodus kuo arčiau šaltinio, kad būtų išvengta praskiedimo.
Nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai – tiesiogiai į nuotekų priimtuvą išleidžiami kiekiai tame taške, kuriame teršalai išteka iš įrenginio. 1 lentelė Su GPGB siejami apdorojus dūmtakių dujas tiesiogiai į nuotekų priimtuvą išleidžiamų išmetamųjų teršalų kiekiai
|
1.6. Atliekų tvarkymas
GPGB 16. |
Siekiant sumažinti per deginimo ir (arba) dujinimo procesą ir taikant taršos mažinimo būdus šalinamų atliekų kiekį, GPGB yra organizuoti atliekamus veiksmus taip, kad, prioriteto tvarka ir atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principą, būtų kuo daugiau:
tinkamai derinant toliau nurodytus metodus.
|
1.7. Skleidžiamas triukšmas
GPGB 17. |
Siekiant sumažinti skleidžiamą triukšmą, GPGB yra vieno iš toliau pateiktų metodų arba jų derinio taikymas.
|
2. GPGB IŠVADOS DĖL KIETOJO KURO DEGINIMO
2.1. GPGB išvados dėl akmens anglių ir (arba) lignito deginimo
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos akmens anglių ir (arba) lignito deginimui. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
2.1.1.
GPGB 18. |
Be GPGB 6, siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį akmens anglių ir (arba) lignito deginimo veiksmingumą, GPGB yra taikyti toliau nurodytą metodą.
|
2.1.2.
GPGB 19. |
Siekiant padidinti akmens anglių ir (arba) lignito degimo energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir toliau nurodytus metodus.
2 lentelė Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi akmens anglių ir (arba) lignitų deginimui
|
2.1.3.
GPGB 20. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą deginant akmens anglis ir (arba) lignitą arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO ir N2O kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
3 lentelė Su GPGB siejami katiluose deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamų NOX kiekiai
Esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir naujiems kurą deginantiems įrenginiams taikomas orientacinis metinis vidutinis išmetamo CO kiekis yra:
|
2.1.4.
GPGB 21. |
Siekiant išvengti SOX, HCl ir HF išmetimo į orą deginant akmens anglis ir (arba) lignitą arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
4 lentelė Su GPGB siejami deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamo SO2 kiekiai
Kurą deginančiam įrenginiui, kurio bendra nominalioji šiluminė galia viršija 300 MW ir kuris specialiai sukonstruotas vietiniam lignito kurui deginti, jei galima įrodyti, kad dėl techninių ir ekonominių priežasčių 4 lentelėje nurodytų su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių pasiekti negalima, 4 lentelėje nustatyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (paros vidurkis) netaikomi, o viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (metinis vidurkis) intervalo riba yra tokia:
5 lentelė Su GPGB siejami deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamų HCl ir HF kiekiai
|
2.1.5.
GPGB 22. |
Siekiant sumažinti deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
6 lentelė Su GPGB siejami deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamų dulkių kiekiai
|
2.1.6.
GPGB 23. |
Siekiant išvengti gyvsidabrio išmetimo į orą deginant akmens anglis ir (arba) lignitą arba sumažinti taip išmetamo gyvsidabrio kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
7 lentelė Su GPGB siejami katiluose deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamo gyvsidabrio kiekiai
|
2.2. GPGB išvados dėl kietosios biomasės ir (arba) durpių deginimo
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos kietosios biomasės ir (arba) durpių deginimui. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
2.2.1.
8 lentelė
Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi kietosios biomasės ir (arba) durpių deginimui
Kurą deginančio bloko tipas |
||||
Grynasis elektrinis naudingumas (%) (75) |
||||
Naujas blokas (78) |
Esamas blokas |
Naujas blokas |
Esamas blokas |
|
Kietosios biomasės ir (arba) durpių katilas |
33,5 – > 38 |
28–38 |
73–99 |
73–99 |
2.2.2.
GPGB 24. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO ir N2O kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
9 lentelė Su GPGB siejami deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamo NOX kiekiai
Orientacinis vidutinis per metus išmetamo CO kiekis yra:
|
2.2.3.
GPGB 25. |
Siekiant išvengti SOX, HCl ir HF išmetimo į orą deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
10 lentelė Su GPGB siejami deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamo SO2 kiekiai
11 lentelė Su GPGB siejami deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamų HCl ir HF kiekiai
|
2.2.4.
GPGB 26. |
Siekiant sumažinti deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
12 lentelė Su GPGB siejami deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamų dulkių kiekiai
|
2.2.5.
GPGB 27. |
Siekiant išvengti gyvsidabrio išmetimo į orą deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes arba sumažinti taip išmetamo gyvsidabrio kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
Su GPGB siejamas deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamo gyvsidabrio kiekis (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) yra < 1–5 μg/Nm3. |
3. GPGB IŠVADOS DĖL SKYSTOJO KURO DEGINIMO
Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados netaikomos jūrinėse platformose esantiems kurą deginantiems įrenginiams; jiems taikomas 4.3 skirsnis.
3.1. Mazutu ir (arba) gazoliu kūrenami katilai
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos mazuto ir (arba) gazolio deginimui katiluose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
3.1.1.
13 lentelė
Su GPGB siejami energinio efektyvumo (EE) rodikliai, taikomi mazuto ir (arba) gazolio deginimui katiluose
Kurą deginančio bloko tipas |
||||
Grynasis elektrinis naudingumas (%) |
Bendras grynasis kuro naudingumas (%) (101) |
|||
Naujas blokas |
Esamas blokas |
Naujas blokas |
Esamas blokas |
|
Mazutu ir (arba) gazoliu kūrenamas katilas |
> 36,4 |
35,6–37,4 |
80–96 |
80–96 |
3.1.2.
GPGB 28. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
14 lentelė Su GPGB siejami katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų NOX kiekiai
Orientacinis vidutinis per metus išmetamo CO kiekis yra:
|
3.1.3.
GPGB 29. |
Siekiant išvengti SOX, HCl ir HF išmetimo į orą katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
15 lentelė Su GPGB siejami katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamo SO2 kiekiai
|
3.1.4.
GPGB 30. |
Siekiant sumažinti katiluose deginant mazutą ir (arba) gazolį į orą išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
16 lentelė Su GPGB siejami katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų dulkių kiekiai
|
3.2. Mazutu ir (arba) gazoliu varomi varikliai
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos mazuto ir (arba) gazolio degimui stūmokliniuose varikliuose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
Dėl techninių, ekonominių ir logistikos ar infrastruktūros apribojimų antrinio taršos NOX, SO2 ir dulkėmis mažinimo metodų galima netaikyti salose naudojamiems mazutu ir arba gazoliu varomiems varikliams, kurie yra mažos atskiros sistemos (117) arba atskiros mikrosistemos (118) dalis, kol jie nebus prijungti prie žemyninio elektros energijos tinklo arba gamtinių dujų tiekimo šaltinio. Todėl atskirose mažose sistemose ir atskirose mikrosistemose su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai naujiems tokiems varikliams taikomi tik nuo 2025 m. sausio 1 d., o esamiems tokiems varikliams – 2030 m. sausio 1 d.
3.2.1.
GPGB 31. |
Siekiant padidinti mazuto ir (arba) gazolio degimo stūmokliniuose varikliuose energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir toliau nurodytus metodus.
17 lentelė Su GPGB siejami energinio efektyvumo rodikliai, taikomi mazuto ir (arba) gazolio degimui stūmokliniuose varikliuose
|
3.2.2.
GPGB 32. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 33. |
Siekiant išvengti CO ir lakiųjų organinių junginių išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba abu šiuos metodus.
18 lentelė Su GPGB siejami stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų NOX kiekiai
Esamiems kurą deginantiems įrenginiams, kuriuose deginamas tik mazutas ir kurie veikia ≥ 1 500 h per metus, arba naujiems kurą deginantiems įrenginiams, kuriuose deginamas tik mazutas, taikomas orientacinis
|
3.2.3.
GPGB 34. |
Siekiant išvengti SOX, HCl ir HF išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
19 lentelė Su GPGB siejami stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamo SO2 kiekiai
|
3.2.4.
GPGB 35. |
Siekiant išvengti dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
20 lentelė Su GPGB siejami stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų dulkių kiekiai
|
3.3. Gazoliu varomos dujų turbinos
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos gazolio degimui dujų turbinose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
3.3.1.
GPGB 36. |
Siekiant padidinti gazolio degimo dujų turbinose energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir toliau nurodytus metodus.
21 lentelė Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi gazoliu varomoms dujų turbinoms
|
3.3.2.
GPGB 37. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą dujų turbinose degant gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 38. |
Siekiant išvengti CO išmetimo į orą dujų turbinose degant gazoliui arba sumažinti išmetamą jo kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
Gazolio degimui dvejopo kuro dujų turbinose, skirtose naudoti nepaprastosios padėties atveju ir veikiančiose < 500 h per metus, taikomas orientacinis vidutinis per parą arba ėminių ėmimo laikotarpį išmetamų teršalų kiekis yra 145–250 mg/Nm3.
3.3.3.
GPGB 39. |
Siekiant išvengti SOX ir dulkių išmetimo į orą dujų turbinose degant gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti toliau nurodytą metodą.
22 lentelė Su GPGB siejami dujų turbinose, įskaitant dvejopo kuro dujų turbinas, degant gazoliui į orą išmetamo SO2 ir dulkių kiekiai
|
4. GPGB IŠVADOS DĖL DUJINIO KURO DEGINIMO
4.1. GPGB išvados dėl gamtinių dujų deginimo
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos gamtinių dujų deginimui. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje. Jos netaikomos jūrinėse platformose esantiems kurą deginantiems įrenginiams; jiems taikomas 4.3 skirsnis.
4.1.1.
GPGB 40. |
Siekiant padidinti gamtinių dujų degimo energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir toliau nurodytus metodus.
23 lentelė Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi gamtinių dujų degimui
|
4.1.2.
GPGB 41. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą katiluose degant gamtinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 42. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą dujų turbinose degant gamtinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 43. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą varikliuose degant gamtinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 44. |
Siekiant išvengti CO išmetimo į orą degant gamtinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jo kiekį, GPGB yra optimizuoti degimą ir (arba) naudoti oksidacijos katalizatorius. Apibūdinimas Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. 24 lentelė Su GPGB siejami dujų turbinose degant gamtinėms dujoms į orą išmetamų NOX kiekiai
Kiekvieno tipo esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir kiekvieno tipo naujiems kurą deginantiems įrenginiams taikomas orientacinis metinis vidutinis išmetamo CO kiekis yra:
Jei dujų turbinoje įrengti sausieji mažai NOX išmetantys degikliai, šie orientaciniai kiekiai taikomi, kai sausieji mažai NOX išmetantys degikliai veikia efektyviai. 25 lentelė Su GPGB siejami katiluose ir varikliuose degant gamtinėms dujoms į orą išmetamų NOX kiekiai
Orientacinis vidutinis per metus išmetamo CO kiekis yra:
|
GPGB 45. |
Siekiant išvengti nemetaninių lakiųjų organinių junginių (LOJ) ir metano (CH4) išmetimo į orą liesą mišinį naudojančiuose kibirkštinio uždegimo dujiniuose varikliuose degant gamtinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra optimizuoti degimą ir (arba) naudoti oksidacijos katalizatorius. Apibūdinimas Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Oksidacijos katalizatoriai nėra veiksmingi mažinant išmetamų sočiųjų angliavandenilių, kurių grandinę sudaro mažiau nei keturi anglies atomai, kiekį. 26 lentelė Su GPGB siejami liesą mišinį naudojančiame kibirkštinio uždegimo dujiniame variklyje degant gamtinėms dujoms į orą išmetamo formaldehido ir CH4 kiekiai
|
4.2. GPGB išvados dėl geležies ir plieno pramonės technologinių dujų deginimo
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos geležies ir plieno pramonės technologinių dujų (aukštakrosnės dujų, koksavimo dujų, deguoninio konverterio dujų), deginamų atskirai, kartu ar vienu metu su kitu dujiniu ir (arba) skystuoju kuru, deginimui. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
4.2.1.
GPGB 46. |
Siekiant padidinti geležies ir plieno pramonės technologinių dujų degimo energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir toliau nurodytus metodus.
27 lentelė Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi geležies ir plieno pramonės technologinių dujų deginimui katiluose
28 lentelė Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi geležies ir plieno pramonės technologinių dujų deginimui KCDT
|
4.2.2.
GPGB 47. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą katiluose degant geležies ir plieno pramonės technologinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 48. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą KCDT degant geležies ir plieno pramonės technologinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 49. |
Siekiant išvengti CO išmetimo į orą degant geležies ir plieno pramonės technologinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jo kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
29 lentelė Su GPGB siejami deginant vien geležies ir plieno pramonės technologines dujas (100 %) į orą išmetamų NOX kiekiai
Orientacinis vidutinis per metus išmetamo CO kiekis yra:
|
4.2.3.
GPGB 50. |
Siekiant išvengti SOX išmetimo į orą degant geležies ir plieno pramonės technologinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra derinti toliau nurodytus metodus.
30 lentelė Su GPGB siejami deginant vien geležies ir plieno pramonės technologines dujas (100 %) į orą išmetamo SO2 kiekiai
|
4.2.4.
GPGB 51. |
Siekiant išvengti dulkių išmetimo į orą degant geležies ir plieno pramonės technologinėms dujoms arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
31 lentelė Su GPGB siejami deginant vien geležies ir plieno pramonės technologines dujas (100 %) į orą išmetamų dulkių kiekiai
|
4.3. GPGB išvados dėl dujinio ir (arba) skystojo kuro deginimo jūrinėse platformose
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos dujinio ir (arba) skystojo kuro deginimui jūrinėse platformose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
GPGB 52. |
Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį dujinio ir (arba) skystojo kuro deginimo jūrinėse platformose veiksmingumą, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 53. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą jūrinėse platformose deginant dujinį ir (arba) skystąjį kurą arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
|
GPGB 54. |
Siekiant išvengti CO išmetimo į orą jūrinių platformų dujų turbinose degant dujiniam ir (arba) skystajam kurui arba sumažinti išmetamą jo kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
32 lentelė Su GPGB siejami jūrinių platformų atvirojo ciklo dujų turbinose degant dujiniam kurui į orą išmetamų NOX kiekiai
Orientacinis vidutinis ėminių ėmimo laikotarpiu išmetamo CO kiekis yra:
|
5. GPGB IŠVADOS, TAIKOMOS ĮVAIRŲ KURĄ DEGINANTIEMS ĮRENGINIAMS
5.1. GPGB išvados dėl chemijos pramonės technologinio kuro deginimo
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos chemijos pramonės technologinio kuro, deginamo atskirai, kartu ar vienu metu su kitu dujiniu ir (arba) skystuoju kuru, deginimui. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
5.1.1.
GPGB 55. |
Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį chemijos pramonės technologinio kuro deginimo katiluose veiksmingumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 6 ir toliau nurodytus metodus.
|
5.1.2.
33 lentelė
Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi chemijos pramonės technologinio kuro deginimui katiluose
Kurą deginančio bloko tipas |
||||
Grynasis elektrinis naudingumas (%) |
||||
Naujas blokas |
Esamas blokas |
Naujas blokas |
Esamas blokas |
|
Katilas, kuriame deginamas skystasis chemijos pramonės technologinis kuras, taip pat sumaišytas su mazutu, gazoliu ir (arba) kitu skystuoju kuru |
> 36,4 |
35,6–37,4 |
80–96 |
80–96 |
Katilas, kuriame deginamas dujinis chemijos pramonės technologinis kuras, taip pat sumaišytas su gamtinėmis dujomis ir (arba) kitu dujiniu kuru |
39–42,5 |
38–40 |
78–95 |
78–95 |
5.1.3.
GPGB 56. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą deginant chemijos pramonės technologinį kurą arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
34 lentelė Su GPGB siejami katiluose deginant vien chemijos pramonės technologinį kurą (100 %) į orą išmetamų NOX kiekiai
Esamiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir naujiems įrenginiams taikomas orientacinis metinis vidutinis išmetamo CO kiekis yra < 5–30 mg/Nm3. |
5.1.4.
GPGB 57. |
Siekiant sumažinti katiluose degant chemijos pramonės technologiniam kurui į orą išmetamų SOX, HCl ir HF kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
35 lentelė Su GPGB siejami katiluose deginant vien chemijos pramonės technologinį kurą (100 %) į orą išmetamo SO2 kiekiai
36 lentelė Su GPGB siejami katiluose degant chemijos pramonės technologiniam kurui į orą išmetamų HCl ir HF kiekiai
|
5.1.5.
GPGB 58. |
Siekiant sumažinti katiluose degant chemijos pramonės technologiniam kurui į orą išmetamų dulkių, kietosiose dalelėse esančių metalų ir liekamųjų medžiagų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
37 lentelė Su GPGB siejami katiluose deginant vien iš chemijos pramonės technologinio dujinio ir skystojo kuro (100 %) sudarytą mišinį į orą išmetamų dulkių kiekiai
|
5.1.6.
GPGB 59. |
Siekiant sumažinti katiluose degant chemijos pramonės technologiniam kurui į orą išmetamų lakiųjų organinių junginių ir polichlorintųjų dibenzodioksinų ir dibenzofuranų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 6 ir toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
38 lentelė Su GPGB siejami katiluose deginant vien chemijos pramonės technologinį kurą (100 %) į orą išmetamų PCDD/F ir BLOA kiekiai
|
6. GPGB IŠVADOS DĖL BENDRO ATLIEKŲ DEGINIMO
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos bendram atliekų deginimui kurą deginančiuose įrenginiuose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
Kai atliekos deginamos kartu su kuru, šiame skirsnyje nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi visam susidariusių dūmtakių dujų kiekiui.
Be to, kai atliekos deginamos kartu su kuru, kuriam taikomas 2 skirsnis, 2 skirsnyje nustatyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taip pat taikomi i) visam susidariusių dūmtakių dujų kiekiui ir ii) dūmtakių dujų kiekiui, susidariusiam degant kurui, kuriam taikomas tas skirsnis, naudojant Direktyvos 2010/75/ES VI priedo 4 dalyje nurodytą maišymo taisyklės formulę, kuriai reikalingi deginant atliekas susidariusių dūmtakių dujų kiekiui taikomi su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai nustatomi remiantis GPGB 61.
6.1.1.
GPGB 60. |
Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį bendro atliekų deginimo kurą deginančiuose įrenginiuose veiksmingumą, užtikrinti degimo sąlygų stabilumą ir sumažinti į orą išmetamų teršalų kiekį GPGB yra taikyti GPGB 60 a punkte nurodytą metodą ir derinti GPGB 6 nurodytus metodus ir (arba) kitus toliau nurodytus metodus.
|
GPGB 61. |
Siekiant išvengti didesnio išmetamųjų teršalų kiekio dėl bendro atliekų deginimo kurą deginančiuose įrenginiuose, GPGB yra imtis reikiamų priemonių, kad dėl bendro atliekų deginimo išsiskiriančiose dūmtakių dujose esančių išmetamųjų teršalų kiekis nebūtų didesnis nei taikant GPGB išvadas dėl atliekų deginimo. |
GPGB 62. |
Siekiant kuo labiau sumažinti bendro atliekų deginimo kurą deginančiuose įrenginiuose poveikį liekanų perdirbimui, GPGB yra taikant vieną iš GPGB 60 nurodytų metodų arba jų derinį arba apsiribojant tų atliekų frakcijų, kurioms degant išmetamų teršalų koncentracija panaši į degant kitam kurui išmetamų teršalų koncentraciją, bendru deginimu užtikrinti gerą gipso, pelenų ir šlako bei kitų liekanų kokybę atsižvelgiant į jų perdirbimui keliamus reikalavimus (taikomus įrenginiams, kuriuose atliekos nedeginamos). |
6.1.2.
GPGB 63. |
Siekiant padidinti bendro atliekų deginimo energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir GPGB 19 nurodytus metodus atsižvelgiant į naudojamo pagrindinio kuro rūšį ir įrenginio konfigūraciją. Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi bendram atliekų ir biomasės ir (arba) durpių deginimui, nurodyti 8 lentelėje, o taikomi bendram atliekų ir akmens anglių ir (arba) lignito deginimui – 2 lentelėje. |
6.1.3.
GPGB 64. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą dėl bendro atliekų ir akmens anglių ir (arba) lignito deginimo arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO ir N2O kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 20 nurodytų metodų arba jų derinį. |
GPGB 65. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą dėl bendro atliekų ir biomasės ir (arba) durpių deginimo arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO ir N2O kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 24 nurodytų metodų arba jų derinį. |
6.1.4.
GPGB 66. |
Siekiant išvengti SOX, HCl ir HF išmetimo į orą dėl bendro atliekų ir akmens anglių ir (arba) lignito deginimo arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 21 nurodytų metodų arba jų derinį. |
GPGB 67. |
Siekiant išvengti SOX, HCl ir HF išmetimo į orą dėl bendro atliekų ir biomasės ir (arba) durpių deginimo arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 25 nurodytų metodų arba jų derinį. |
6.1.5.
GPGB 68. |
Siekiant sumažinti dėl bendro atliekų ir akmens anglių ir (arba) lignito deginimo išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 22 nurodytų metodų arba jų derinį. 39 lentelė Su GPGB siejami dėl bendro atliekų ir akmens anglių ir (arba) lignito deginimo į orą išmetamų metalų kiekiai
|
GPGB 69. |
Siekiant sumažinti dėl bendro atliekų ir biomasės ir (arba) durpių deginimo išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 26 nurodytų metodų arba jų derinį. 40 lentelė Su GPGB siejami dėl bendro atliekų ir biomasės ir (arba) durpių deginimo į orą išmetamų metalų kiekiai
|
6.1.6.
GPGB 70. |
Siekiant sumažinti dėl bendro atliekų ir biomasės, durpių, akmens anglių ir (arba) lignito deginimo išmetamo gyvsidabrio kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 23 ir GPGB 27 nurodytų metodų arba jų derinį. |
6.1.7.
GPGB 71. |
Siekiant sumažinti dėl bendro atliekų ir biomasės, durpių, akmens anglių ir (arba) lignito deginimo į orą išmetamų lakiųjų organinių junginių ir polichlorintųjų dibenzodioksinų ir dibenzofuranų kiekį, GPGB yra derinti GPGB 6 bei GPGB 26 ir toliau nurodytus metodus.
41 lentelė Su GPGB siejami dėl bendro atliekų ir akmens anglių ir (arba) lignito deginimo į orą išmetamų PCDD/F ir BLOA kiekiai
|
7. GPGB IŠVADOS DĖL DUJINIMO
Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos visiems dujinimo įrenginiams, tiesiogiai susijusiems su kurą deginančiais įrenginiais, ir IDKC įrenginiams. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.
7.1.1.
GPGB 72. |
Siekiant padidinti IDKC ir dujinimo blokų energinį efektyvumą, GPGB yra taikyti vieną iš GPGB 12 ir toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
42 lentelė Su GPGB siejami EE rodikliai, taikomi dujinimo ir IDKC blokams
|
7.1.2.
GPGB 73. |
Siekiant išvengti NOX išmetimo į orą iš IDKC įrenginių arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
43 lentelė Su GPGB siejami iš IDKC įrenginių į orą išmetamų NOX kiekiai
Esamiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir naujiems įrenginiams taikomas orientacinis metinis vidutinis išmetamo CO kiekis yra < 5–30 mg/Nm3. |
7.1.3.
GPGB 74. |
Siekiant sumažinti iš IDKC įrenginių išmetamų SOX kiekį, GPGB yra taikyti toliau nurodytą metodą.
Su GPGB siejamas iš ≥ 100 MWth galios IDKC įrenginių į orą išmetamo SO2 kiekis (metinis vidurkis) yra 3–16 mg/Nm3. |
7.1.4.
GPGB 75. |
Siekiant išvengti dulkių, kietosiose dalelėse esančių metalų, amoniako ir halogenų išmetimo į orą iš IDKC įrenginių arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.
44 lentelė Su GPGB siejami iš IDKC įrenginių į orą išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekiai
|
8. METODŲ APIBŪDINIMAS
8.1. Bendrieji metodai
Metodas |
Apibūdinimas |
Pažangioji kontrolės sistema |
Kompiuterinė automatinė sistema, naudojama degimo veiksmingumui kontroliuoti ir padedanti išvengti teršalų išmetimo ir (arba) sumažinti jų kiekį. Apima ir efektyviąją stebėseną. |
Degimo optimizavimas |
Priemonės, kurių imamasi, kad energijos konversija, pvz., krosnyje arba katile, būtų kuo veiksmingesnė, o teršalų (visų pirma CO) išmetama kuo mažiau. Tai pasiekiama derinant įvairius metodus, įskaitant gerai sukonstruotą degimo įrangą, temperatūros optimizavimą (pvz., efektyvų kuro ir degimo oro maišymą) ir buvimo degimo zonoje laiką, ir pažangiąją kontrolės sistemą. |
8.2. Energinio efektyvumo didinimo metodai
Metodas |
Apibūdinimas |
Pažangioji kontrolės sistema |
Žr. 8.1 skirsnį. |
Kogeneracijos galimybės numatymas |
Priemonės, kurių imamasi, kad vėliau reikšmingą šilumos kiekį būtų galima perduoti suvartoti ne gamybos vietoje, o tai padėtų sumažinti suvartojamos pirminės energijos kiekį bent 10 %, palyginti su kiekiu, suvartojamu atskirai gaminant šilumą ir elektros energiją. Tam reikia nustatyti konkrečius garo sistemos taškus, iš kurių gali būti imamas garas, ir išlaikyti prieigos prie jų galimybę, taip pat numatyti pakankamai erdvės, kad vėliau būtų galima įrengti vamzdynus, šilumokaičius, papildomą vandens demineralizavimo įrangą, rezervinius katilus ir atgalinio slėgio turbinas. Atnaujinti tinkamos sistemos yra pagalbinės įrangos sistemos ir valdymo (matuoklių) sistemos. Atgalinio slėgio turbiną (-as) taip pat įmanoma prijungti vėliau. |
Kombinuotasis ciklas |
Dviejų ar daugiau termodinaminių ciklų, pvz., Braitono ciklo (dujų turbina/degimo variklis) ir Renkino ciklo (garo turbina/katilas) derinimas siekiant pirmojo ciklo šilumos nuostolius dėl dūmtakių dujų paversti naudingąja kito ciklo (-ų) energija. |
Degimo optimizavimas |
Žr. 8.1 skirsnį. |
Dūmtakių dujų kondensatorius |
Šilumokaitis, kuriame vandenį pašildo dūmtakių dujos prieš jį pašildant garo kondensatoriuje. Dūmtakių dujas aušinant šildymo vandeniu jose esantys garai kondensuojasi. Dūmtakių dujų kondensatorius naudojamas ir kurą deginančio bloko energiniam efektyvumui didinti, ir teršalams, tokiems kaip dulkės SOX, HCl ir HF, pašalinti. |
Technologinių dujų tvarkymo sistema |
Sistema, leidžianti į kurą deginančius įrenginius nukreipti geležies ir plieno pramonės technologines dujas, kurias galima panaudoti kaip kurą (pvz., aukštakrosnės dujas, koksavimo dujas, deguoninio konverterio dujas), jei tokio kuro turima ir jei integruotoje plieno liejykloje yra tam tinkamas kurą deginantis įrenginys. |
Superkritinės garo sąlygos |
Naudojamas garo kontūras, įskaitant garo pakartotinio pašildymo sistemas, kuriuose garas gali pasiekti didesnį kaip 220,6 barų slėgį ir aukštesnę kaip 540 °C temperatūrą. |
Ultrasuperkritinės garo sąlygos |
Naudojamas garo kontūras, įskaitant garo pakartotinio pašildymo sistemas, kuriuose garas gali pasiekti didesnį kaip 250–300 barų slėgį ir aukštesnę kaip 580–600 °C temperatūrą. |
Kondensacinis dūmtakis |
Dūmtakio konstrukcija, leidžianti kondensuotis dūmtakių dujose esantiems vandens garams ir taip išvengti antrinio dūmtakių dujų pašildymo po šlapiojo jų desulfuravimo. |
8.3. Į orą išmetamų NOX ir (arba) CO kiekio mažinimo metodai
Metodas |
Apibūdinimas |
Pažangioji kontrolės sistema |
Žr. 8.1 skirsnį. |
Tiekiamo oro srauto dalijimas |
Kelių skirtingos deguonies koncentracijos degimo zonų sukūrimas degimo kameroje siekiant mažinti išmetamų NOX kiekį ir optimizuoti degimą. Taikant šį metodą pirminio degimo zonoje vyksta substechiometrinis degimas (t. y. susidaro deguonies trūkumas), o antrinio degimo zonoje (kurioje yra deguonies perteklius) degimas suintensyvinamas. Kai kurių senų mažų katilų galingumą gali reikėti sumažinti, kad būtų galima taikyti tiekiamo oro srauto dalijimą. |
Bendro išmetamų NOX ir SOX kiekio mažinimo metodai |
Kompleksinių ir integruotų taršos mažinimo metodų taikymas siekiant sumažinti bendrą NOX, SOX, o neretai ir kitų dūmtakių dujose esančių teršalų kiekį, pvz., aktyvintųjų anglių naudojimas ir bendras sieros oksidų ir azoto oksidų šalinimas. Jie gali būti taikomi atskirai arba kartu su kitais pirminiais metodais, taikomais miltelių pavidalo akmens anglimis kūrenamuose katiluose. |
Degimo optimizavimas |
Žr. 8.1 skirsnį. |
Sausieji mažai NOX išmetantys degikliai |
Dujų turbinų degikliai, kuriais deginamas kuras ir oras sumaišomi prieš patekdami į degimo zoną. Kurą ir orą sumaišant prieš degimą, temperatūra tolygiai pasiskirsto ir pasiekiama žemesnė liepsnos temperatūra, o tai leidžia sumažinti išmetamų NOX kiekį. |
Dūmtakių dujų arba išmetamųjų dujų recirkuliacija |
Dalis dūmtakių dujų grąžinama į degimo kamerą ir pakeičia dalį šviežio degimo oro, darydamos dvejopą poveikį – mažėja temperatūra ir ribojamas azoto oksidacijai naudojamo O2 kiekis, todėl susidaro mažiau NOX. Tuo tikslu dūmtakių dujos iš kūryklos tiekiamos į degiklį, kad sumažėtų deguonies kiekis ir kartu liepsnos temperatūra. Naudojami specialūs degikliai arba taikomos kitos nuostatos, pagrįsti vidine degimo dujų recirkuliacija, dėl kurios mažėja liepsnos vidinės dalies temperatūra ir deguonies kiekis karščiausioje liepsnos dalyje. |
Kuro pasirinkimas |
Kuro, kuriame yra mažai azoto, naudojimas. |
Tiekiamo kuro srauto dalijimas |
Metodas grindžiamas liepsnos temperatūros sumažinimu arba lokalizuotų degimo židinių sudarymu degimo kameroje sukuriant kelias degimo zonas taikant įvairius oro ir kuro įpurškimo lygius. Mažesnių įrenginių modernizavimas gali būti ne toks efektyvus kaip didesnių įrenginių. |
Lieso mišinio naudojimo koncepcija ir pažangioji lieso mišinio naudojimo koncepcija |
Aukščiausios liepsnos temperatūros reguliavimas naudojant liesą mišinį yra pagrindinė degimo koncepcija, taikoma NOX susidarymui dujiniuose varikliuose mažinti. Naudojant liesą mišinį zonose, kuriose susidaro NOX, sumažinamas kuro ir oro santykis, todėl aukščiausia liepsnos temperatūra yra žemesnė nei stechiometrinė adiabatinė liepsnos temperatūra ir susidaro mažiau NOX. Optimizuota ši koncepcija vadinama pažangiąja lieso mišinio naudojimo koncepcija. |
Mažai NOx išmetantys degikliai |
Šis metodas (įskaitant labai mažai NOX išmetančius, arba pažangiuosius, degiklius) grindžiamas aukščiausios liepsnos temperatūros mažinimu; katilų degikliai suprojektuoti taip, kad degimas lėtinamas, bet yra geresnis ir atiduodama daugiau šilumos (didesnė liepsnos spinduliavimo geba). Dėl oro ir kuro maišymo yra mažiau deguonies ir sumažėja aukščiausia liepsnos temperatūra, todėl kure esantis azotas lėčiau virsta NOX, sulėtėja terminis NOX susidarymas, bet išlaikomas didelis degimo veiksmingumas. Tai gali būti siejama su modifikuota kūryklos degimo kameros konstrukcija. Labai mažai NOX išmetančių degiklių konstrukcija apima pakopinį degimą (tiekiamo oro/kuro srauto dalijimą) ir kūryklos dujų recirkuliaciją (vidinę dūmtakių dujų recirkuliaciją). Kai modernizuojami seni įrenginiai, metodo efektyvumui įtakos gali turėto katilo konstrukcija. |
Dyzeliniuose varikliuose taikoma degimo išmetant mažai NOX koncepcija |
Metodą sudaro vidinių variklio modifikacijų derinys, pvz., degimo ir kuro įpurškimo optimizavimas (labai uždelstas kuro įpurškimas ir labai ankstyvas oro įleidimo vožtuvo uždarymas), turboįpūtimas arba Milerio ciklas. |
Oksidacijos katalizatoriai |
Katalizatorių (kuriuose paprastai yra tauriųjų metalų, tokių kaip paladis arba platina) naudojimas anglies monoksidui ir nesudegusiems angliavandeniliams oksiduoti, kad susidarytų CO2 ir vandens garai. |
Degimo oro temperatūros mažinimas |
Aplinkos temperatūros degimo oro naudojimas. Degimo oras nepašildomas rekuperuojamo oro šildytuvu. |
Selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) |
Selektyvioji azoto oksidų redukcija amoniaku arba karbamidu veikiant katalizatoriui. Taikant šį metodą, katalizatoriaus kameroje reaguodami su amoniaku (paprastai vandeniniu tirpalu) užtikrinant tinkamiausią veikimo temperatūrą (apie 300–450 °C) NOX redukuojami į azotą. Gali būti naudojami keli katalizatoriaus sluoksniai. Geresnė NOX redukcija gaunama naudojant kelis katalizatoriaus sluoksnius. Kai apkrova nedidelė arba kai dūmtakių dujų temperatūros intervalas labai platus, gali būti taikoma modulinė šio metodo koncepcija ir naudojami specialūs katalizatoriai arba atliekamas pakaitinimas. Dūmtakyje taikoma arba nuotėkio SKR – metodas, kai SNKR derinama su galutinės grandies SKR nesureagavusio amoniako išsiskyrimui iš SNKR bloko sumažinti. |
Selektyvioji nekatalizinė redukcija (SNKR) |
Selektyvioji azoto oksidų redukcija amoniaku arba karbamidu nenaudojant katalizatoriaus. Naudojant šį metodą, aukštoje temperatūroje reaguodami su amoniaku ar karbamidu NOX redukuojami į azotą. Kad reakcija būtų optimali, turi būti užtikrinama 800–1 000 °C temperatūra. |
Papildomas vandens arba garo tiekimas |
Vanduo arba garas naudojamas kaip skiediklis, kad degimo temperatūra dujų turbinose, varikliuose arba katiluose sumažėtų ir būtų stabdomas terminis NOX susidarymas. Jų arba įmaišoma į kurą prieš jį deginant (kuro emulsija, drėkinimas arba sotinimas) arba tiesiogiai įpurškiama į degimo kamerą (vandens arba garo įpurškimas). |
8.4. Į orą išmetamų SOX HCl ir (arba) HF kiekio mažinimo metodai
Metodas |
Apibūdinimas |
Sorbento įpurškimas katile (į kūryklą arba pseudoverdantįjį sluoksnį) |
Tiesioginis sausojo sorbento įpurškimas į degimo kamerą arba magnio arba kalcio pagrindu pagaminto adsorbento naudojimas pseudoverdančiojo sluoksnio katile. Dūmtakių dujose arba pseudoverdančiojo sluoksnio katile sorbento dalelių paviršius reaguoja su SO2. Metodas daugiausia taikomas kartu su dulkių sulaikymo technologija. |
Cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio sausasis skruberis |
Dūmtakių dujos iš katilo oro pašildymo įrenginio prateka per apatinėje dalyje esantį cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio absorberį ir kyla aukštyn pro Venturio sekciją, kur į dūmtakių dujų srautą atskirai įpurškiama kietojo sorbento ir vandens. Metodas daugiausia taikomas kartu su dulkių sulaikymo technologija. |
Bendro išmetamų NOX ir SOX kiekio mažinimo metodai |
Žr. 8.3 skirsnį. |
Sorbento įpurškimas dūmtakiuose |
Miltelinio sorbento įpurškimas į dūmtakių dujų srautą ir dispergavimas. Sorbentas (pvz., natrio karbonatas, natrio bikarbonatas, gesintos kalkės) reaguoja su sieringosiomis dujomis (pvz., dujiniais sieros junginiais ir HCl) ir susidaro kietoji medžiaga, kuri pašalinama taikant dulkių sulaikymo technologiją (rankovinį filtrą arba elektrostatinį nusodintuvą). Sorbento įpurškimo dūmtakiuose metodas daugiausia taikomas kartu su rankoviniu filtru. |
Dūmtakių dujų kondensatorius |
Žr. 8.2 skirsnį. |
Kuro pasirinkimas |
Kuro, kuriame yra mažai sieros, chloro ir (arba) fluoro, naudojimas. |
Technologinių dujų tvarkymo sistema |
Žr. 8.2 skirsnį. |
Dūmtakių dujų desulfuravimas jūros vandeniu |
Specialus neregeneruojamasis šlapiasis dujų valymas pasinaudojant natūraliu jūros vandens šarmingumu sieringiems dūmtakių dujų junginiams absorbuoti. Paprastai prieš tai reikia sulaikyti dulkes. |
Purškiamas sausasis absorbentas |
Šarminio reagento suspensija arba tirpalas įpurškiami į dūmtakių dujų srautą ir jame pasklinda. Medžiaga reaguoja su dujiniais sieros junginiais ir susidaro kietoji medžiaga, kuri pašalinama taikant dulkių sulaikymo technologiją (rankovinį filtrą arba elektrostatinį nusodintuvą). Purškiamas sausasis absorbentas daugiausia naudojamas kartu su rankoviniu filtru. |
Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas |
Dujų valymo metodas arba metodų derinys, kuriais sieros oksidai iš dūmtakių dujų pašalinami vykstant įvairiems procesams, kuriems paprastai naudojamas šarminis sorbentas dujiniam SO2 sugerti ir paversti kietąja medžiaga. Naudojant šlapiojo dujų valymo metodą dujiniai junginiai ištirpdomi tinkamame skystyje (vandenyje ar šarmo tirpale). Vienu metu galima šalinti ir kietuosius, ir dujinius junginius. Ištekėjusios iš drėgnojo dujų plautuvo dūmtakių dujos prisotinamos vandens; prieš išmetant dūmtakių dujas būtina atskirti lašelius. Gautas skystis nuteka į nuotekų valymo įrenginį, o netirpiosios medžiagos surenkamos nusodinimo ar filtravimo būdu. |
Šlapiasis dujų valymas |
Skysčio, paprastai vandens arba vandeninio tirpalo, naudojimas sieringiems junginiams iš dūmtakių dujų absorbuoti. |
8.5. Į orą išmetamų dulkių, metalų, įskaitant gyvsidabrį, ir (arba) PCDD/F kiekio mažinimo metodai
Metodas |
Apibūdinimas |
Rankovinis filtras |
Rankoviniai arba audekliniai filtrai pagaminti iš akytojo austinio ar veltinio audinio, per kurį leidžiamos dujos, kad iš jų būtų pašalintos kietosios dalelės. Naudojant rankovinį filtrą privaloma pasirinkti reikiamą audeklą, kuris atitiktų išmetamųjų dujų savybes ir didžiausią darbinę temperatūrą. |
Sorbento įpurškimas katile (į kūryklą arba pseudoverdantįjį sluoksnį) |
Žr. bendrąjį apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Šis metodas duodą papildomą naudą – padeda mažinti išmetamą dulkių ir metalų kiekį. |
Anglinio sorbento (aktyvintųjų anglių arba halogenintų aktyvintųjų anglių) įpurškimas į dūmtakių dujas |
Gyvsidabrio ir (arba) PCDD/F adsorbcija angliniais sorbentais, pavyzdžiui, (halogentintomis) aktyvintosiomis anglimis, chemiškai apdorojant arba neapdorojant. Sorbento įpurškimo sistema gali būti patobulinta įtaisant papildomą rankovinį filtrą. |
Sausojo arba pusiau sauso dūmtakių dujų desulfuravimo sistema |
Žr. bendrąjį kiekvieno metodo (purškiamas sausasis absorbentas, sorbento įpurškimas dūmtakiuose, cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio sausasis skruberis) apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Šis metodas duodą papildomą naudą – padeda mažinti išmetamą dulkių ir metalų kiekį. |
Elektrostatinis nusodintuvas |
Elektrostatinių nusodintuvų veikimo principas – kietosios dalelės įelektrinamos ir atskiriamos veikiant elektriniam laukui. Elektrostatinius nusodintuvus galima naudoti labai įvairiomis sąlygomis. Taršos mažinimo veiksmingumas paprastai priklauso nuo laukų skaičiaus, buvimo trukmės (dydžio), katalizatoriaus savybių ir prieš nusodintuvą įrengtų įtaisų dalelėms šalinti. Paprastai elektrostatiniuose nusodintuvuose yra du–penki laukai. Moderniausiuose (didelio našumo) elektrostatiniuose nusodintuvuose būna iki septynių laukų. |
Kuro pasirinkimas |
Kuro, kuriame yra mažai pelenų arba metalų (pvz., gyvsidabrio), naudojimas. |
Multiciklonai |
Viename ar keliuose korpusuose sumontuotų išcentrine jėga grindžiamo dulkių sulaikymo sistemų rinkinys dalelėms iš nešančiųjų dujų išskirti. |
Halogenintųjų priedų, įmaišomų į kurą arba įpurškiamų į kūryklą, naudojimas |
Halogeninių junginių (pvz., bromintųjų priedų) įpurškimas į kūryklą, kad elementinis gyvsidabris virstų tirpiais ar dalelių pavidalo junginiais ir jį būtų galima lengviau pašalinti galutinės grandies taršos mažinimo sistemose. |
Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas |
Žr. bendrąjį apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Šis metodas duodą papildomą naudą – padeda mažinti išmetamą dulkių ir metalų kiekį. |
8.6. Į vandenį išmetamų teršalų kiekio mažinimo metodai.
Metodas |
Apibūdinimas |
Adsorbcija aktyvintosiomis anglimis |
Tirpių teršalų sulaikymas kietų, labai akytų dalelių (adsorbento) paviršiuje. Paprastai organinių junginių ir gyvsidabrio adsorbcijai naudojamos aktyvintosios anglys. |
Aerobinis biologinis valymas |
Biologinė ištirpusių organinių teršalų oksidacija deguonimi, naudojantis mikroorganizmų medžiagų apykaita. Kai nuotekose yra ištirpusio deguonies (kurio įleidžiama oro pavidalu arba gryno), organiniai komponentai suskaidomi į anglies dioksidą ir vandenį arba virsta kitais metabolitais ir biomase. Tam tikromis sąlygomis vyksta ir aerobinė nitrifikacija, kai mikroorganizmai suskaido amonį (NH4 +) į tarpinį nitritą (NO2 –), kuris vėliau suskyla į nitratą (NO3 –). |
Bedeguonis arba anaerobinis valymas |
Biologinė teršalų redukcija, naudojantis mikroorganizmų medžiagų apykaita (pvz., nitratai (NO3 -) redukuojami į elementinį dujinį azotą, oksiduotos formos gyvsidabris redukuojamas į elementinį gyvsidabrį). Iš šlapiojo valymo sistemų išleidžiamų nuotekų bedeguonis (anaerobinis) valymas paprastai atliekamas stacionariosios plėvelės bioreaktoriuose, kuriuose kaip nešiklis naudojamos aktyvintosios anglys. Bedeguonis (anaerobinis) biologinis valymas gyvsidabriui pašalinti taikomas kartu su kitais metodais. |
Koaguliacija ir flokuliacija |
Koaguliacija ir flokuliacija naudojamos nuotekose skendinčioms kietosioms dalelėms atskirti ir dažnai atliekamos vienas po kito einančiais etapais. Koaguliacija atliekama pridedant koaguliantų, kurių krūvis priešingas skendinčių kietųjų dalelių krūviui. Flokuliacija atliekama pridedant polimerų, kad vieni su kitais susidūrę labai maži dribsneliai sukibtų į didesnius dribsnius. |
Kristalizacija |
Joninių teršalų šalinimas iš nuotekų jiems kristalizuojantis ant kristaliklio, pvz., smėlio arba mineralų, pseudoverdančiojo sluoksnio procese. |
Filtravimas |
Nuotekose esančių kietųjų medžiagų atskyrimas praleidžiant jas per akytąją terpę. Filtravimas apima įvairius metodus, pvz., filtravimą smėliu, mikrofiltravimą ir ultrafiltravimą. |
Flotacija |
Nuotekose esančių kietųjų ar skystųjų dalelių atskyrimas joms prikimbant prie dujų, paprastai oro, burbuliukų. Plūdriosios dalelės kaupiasi vandens paviršiuje ir surenkamos graibštais. |
Jonų mainai |
Joninių teršalų atskyrimas nuo nuotekų ir pakeitimas priimtinesniais jonais naudojant jonitą. Šie teršalai laikinai sulaikomi, o vėliau išleidžiami į regeneravimo arba atbulinio plovimo skystį. |
Neutralizacija |
Nuotekų pH koregavimas pridedant cheminių medžiagų, kol pasiekiamas neutralus pH lygis (maždaug 7). Paprastai pH padidinti naudojamas natrio hidroksidas (NaOH) arba kalcio hidroksidas (Ca(OH)2), o pH sumažinti – sieros rūgštis (H2SO4), druskos rūgštis (HCl) arba anglies dioksidas (CO2). Vykstant neutralizacijai gali susidaryti kai kurių teršalų nuosėdos. |
Alyvos ir vandens atskyrimas |
Neemulsinės alyvos pašalinimas iš nuotekų gravitacinio atskyrimo būdu naudojant tokius įtaisus, kaip API separatorius, banguotosios plokštės gaudyklė arba lygiagrečiosios plokštės gaudyklė. Atskyrus alyvą ir vandenį paprastai atliekama flotacija, po kurių seka koaguliacija ir flokuliacija. Kai kada prieš atskiriant alyvą ir vandenį reikia suardyti emulsiją (deemulsacija). |
Oksidavimas |
Teršalų skaidymas cheminiais oksidatoriais į panašius junginius, kurie yra ne tokie kenksmingi ir (arba) kuriuos lengviau pašalinti. Valant iš šlapiojo valymo sistemų išleidžiamas nuotekas, sulfitams (SO3 2–) oksiduoti į sulfatus (SO4 2–) gali būti naudojamas oras. |
Nusodinimas |
Ištirpusių teršalų pavertimas netirpiais junginiais pridedant cheminių nusodiklių. Tada susidariusios kietosios nuosėdos atskiriamos sedimentacijos, flotacijos ar filtravimo metodu. Metalam nusodinti paprastai naudojamos kalkės, dolomitas, natrio hidroksidas, natrio karbonatas, natrio sulfidas ir organiniai sulfidai. Sulfatams arba fluoridams nusodinti naudojamos kalcio druskos (išskyrus kalkes). |
Sedimentacija |
Skendinčių kietųjų medžiagų atskyrimas veikiant sunkio jėga. |
Stripingas |
Lakių teršalų (pvz., amoniako) pašalinimas iš nuotekų veikiant stipriu dujų srautu ir taip juos perkeliant į dujinę fazę. Paskiau stripingo dujos išvalomos ir iš jų pašalinti teršalai gali būti vėl naudojami. |
(*1) Decisión de Ejecución 2012/249/UE de la Comisión, de 7 de mayo de 2012, relativa a la determinación de los períodos de arranque y de parada a efectos de la Directiva 2010/75/UE del Parlamento Europeo y el Consejo, sobre las emisiones industriales (DO L 123 de 9.5.2012, p. 44).
(1) Jei dėl ėminių ėmimo arba analizės apribojimų 30 min. matuoti netinka, naudojamas tinkamas ėminių ėmimo laikotarpis. Matuojant PCDD/F, taikomas 6–8 val. ėminių ėmimo laikotarpis.
(2) Jei kogeneraciniuose blokuose dėl techninių priežasčių eksploatacinio bandymo negalima atlikti jiems veikiant visa apkrova, nustačius, kad gamintų kuo daugiau šilumos, bandymą galima papildyti arba pakeisti skaičiavimais, naudojant visos apkrovos parametrus.
(3) Jeigu prieš atliekant analizę dūmtakių dujų ėminiai yra džiovinami, vandens garų kiekio dūmtakių dujose nuolat matuoti nebūtina.
(4) Nuolatiniam matavimui taikomi šie bendrieji EN standartai: EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 ir EN 14181. Periodinio matavimo EN standartai pateikiami lentelėje.
(5) Stebėsenos dažnis netaikomas, jei įrenginys būtų paleidžiamas vien tik tam, kad būtų išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis.
(6) Jei įrenginių nominalioji šiluminė galia yra < 100 MW ir jie eksploatuojami < 1 500 h per metus, mažiausias stebėsenos dažnis gali būti bent kartą per pusmetį. Periodinė dujų turbinų stebėsena vykdoma, kai kurą deginančio įrenginio apkrova yra > 70 %. Nustatant bendro atliekų deginimo su akmens anglimis, lignitu, kietąja biomase ir (arba) durpėmis stebėsenos dažnį, reikia atsižvelgti į PITD VI priedo 6 dalį.
(7) Jei naudojama SKR, mažiausias stebėsenos dažnis gali būti bent kartą per metus, jei įrodyta, kad išmetamųjų teršalų kiekis yra pakankamai stabilus.
(8) Jei naudojamos gamtinėmis dujomis varomos turbinos, kurių nominalioji šiluminė galia yra < 100 MW ir kurios eksploatuojamos < 1 500 h per metus, arba jei naudojamos jau esamos atvirojo ciklo dujų turbinos, vietoj to galima naudoti prognozinę išmetamųjų teršalų stebėsenos sistemą.
(9) Vietoj to galima naudoti prognozinę išmetamųjų teršalų stebėsenos sistemą.
(10) Matavimai atliekami du kartus, vieną kartą įrenginiui veikiant > 70 % apkrova, kitą kartą įrenginiui veikiant < 70 % apkrova.
(11) Jei įrenginiuose deginama alyva, kurios sieros kiekis yra žinomas, ir jei nėra įrengtos dūmtakių dujų desulfuravimo sistemos, vietoj nuolatinio matavimo gali būti matuojama periodiškai bent kartą per tris mėnesius ir (arba) taikomos kitos išmetamo SO2 kiekio nustatymo procedūros, kurios užtikrintų, kad būtų gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.
(12) Jei deginamas chemijos pramonės technologinis kuras, < 100 MWth galios įrenginių stebėsenos dažnį (prieš tai nustačius kuro charakteristikas (žr. GPGB 5)) galima pakeisti, remiantis į orą išmetamų teršalų svarbos vertinimu (pvz., pagal jų koncentraciją kure, naudojamą dūmtakių dujų apdorojimo būdą), tačiau bet kuriuo atveju stebėsena turi būti atliekama ne rečiau kaip kaskart keičiantis kuro charakteristikoms, dėl kurių gali pakisti ir išmetamųjų teršalų kiekis.
(13) Jei įrodyta, kad išmetamų teršalų kiekis yra pakankamai stabilus, galima atlikti periodinius matavimus kaskart, kai dėl pasikeitusių kuro ir (arba) atliekų charakteristikų gali pasikeisti išmetamųjų teršalų kiekis, tačiau bet kuriuo atveju ne rečiau kaip kartą per metus. Nustatant bendro atliekų deginimo su akmens anglimis, lignitu, kietąja biomase ir (arba) durpėmis stebėsenos dažnį, reikia atsižvelgti į PITD VI priedo 6 dalį.
(14) Jei deginamas chemijos pramonės technologinis kuras, stebėsenos dažnį (prieš tai nustačius kuro charakteristikas (žr. GPGB 5)) galima pakeisti, remiantis į orą išmetamų teršalų svarbos vertinimu (pvz., pagal jų koncentraciją kure, naudojamą dūmtakių dujų apdorojimo būdą), tačiau bet kuriuo atveju stebėsena turi būti atliekama ne rečiau kaip kaskart keičiantis kuro charakteristikoms, dėl kurių gali pakisti ir išmetamųjų teršalų kiekis.
(15) Jei įrenginių nominalioji šiluminė galia yra < 100 MW ir jie eksploatuojami < 500 h per metus, mažiausias stebėsenos dažnis gali būti bent kartą per metus. Jei įrenginių nominalioji šiluminė galia yra < 100 MW ir jie eksploatuojami 500–1 500 h per metus, stebėsenos dažnį galima sumažinti iki stebėjimo bent kartą per pusmetį.
(16) Jei įrodyta, kad išmetamų teršalų kiekis yra pakankamai stabilus, galima atlikti periodinius matavimus kaskart, kai dėl pasikeitusių kuro ir (arba) atliekų charakteristikų gali pasikeisti išmetamųjų teršalų kiekis, tačiau bet kuriuo atveju ne rečiau kaip kartą per pusmetį.
(17) Jei naudojami įrenginiai, kuriuose deginamos geležies ir plieno pramonės technologinės dujos, mažiausias stebėsenos dažnis gali būti bent kartą per pusmetį, jei įrodyta, kad išmetamųjų teršalų kiekis yra pakankamai stabilus.
(18) Stebimų teršalų sąrašą ir stebėsenos dažnį (prieš tai nustačius kuro charakteristikas (žr. GPGB 5)) galima koreguoti, remiantis į orą išmetamų teršalų svarbos vertinimu (pvz., pagal jų koncentraciją kure, naudojamą dūmtakių dujų apdorojimo būdą), tačiau bet kuriuo atveju stebėsena turi būti atliekama ne rečiau kaip kaskart keičiantis kuro charakteristikoms, dėl kurių gali pakisti ir išmetamųjų teršalų kiekis.
(19) Jei įrenginiai eksploatuojami < 1 500 h per metus, mažiausias stebėsenos dažnis gali būti bent kartą per pusmetį.
(20) Jei įrenginiai eksploatuojami < 1 500 h per metus, mažiausias stebėsenos dažnis gali būti bent kartą per metus.
(21) Nuolatinio matavimo alternatyva gali būti nenutrūkstamas ėminių ėmimas, derinamas su dažnai atliekama laikinių ėminių analize, pvz., taikant standartizuotą stebėjimo naudojant sorbcinę gaudyklę metodą.
(22) Jei įrodyta, kad išmetamųjų teršalų kiekis yra pakankamai stabilus, nes kuro sudėtyje yra nedaug gyvsidabrio, periodinius matavimus galima atlikti tik kai dėl pasikeitusių kuro charakteristikų gali pakisti ir išmetamųjų teršalų kiekis.
(23) Mažiausias stebėsenos dažnis netaikomas, jei įrenginiai eksploatuojami < 1 500 h per metus.
(24) Matavimai atliekami įrenginiui veikiant > 70 % apkrova.
(25) Jei deginamas chemijos pramonės technologinis kuras, stebėsena taikoma tik tuo atveju, jei jame yra chlorintųjų medžiagų.
(26) BOA stebėsena ir ChDS stebėsena – alternatyvos. Pageidautina BOA stebėsena, nes ją atliekant nereikia naudoti labai toksiškų junginių.
(27) Apibūdinamų medžiagų ir (arba) parametrų sąrašą galima sutrumpinti, įtraukiant tik tuos, kurių, remiantis informacija apie žaliavas ir apie gamybos procesą, galima pagrįstai tikėtis būsiant kuro sudėtyje.
(28) Kuro charakteristikos nustatomos nepažeidžiant GPGB 60 a punkte nustatytos atliekų priimtinumo nustatymo ir jų priėmimo procedūros, kurios laikantis gali reikėti nustatyti ir kitų, nei čia nustatyta, medžiagų arba parametrų charakteristikas ir (arba) juos patikrinti.
(29) Metodų aprašymai pateikiami 8.6 skirsnyje.
(30) Taikomas arba su GPGB siejamas BOA kiekis, arba su GPGB siejamas ChDS. Pageidautina rinktis BOA, nes atliekant jos stebėseną nereikia naudoti labai toksiškų junginių.
(31) Šis su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas prieš tai atėmus įleidimo apkrovą.
(32) Šis su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik taikant šlapiąjį dūmtakių dujų desulfuravimą susidariusioms nuotekoms.
(33) Šis su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis taikomas tik kurą deginantiems įrenginiams, kuriuose apdorojant dūmtakių dujas naudojami kalcio junginiai.
(34) Viršutinės su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekio intervalo ribos galima netaikyti, jei nuotekos yra labai druskingos (pvz., chloridų koncentracija ≥ 5 g/l), nes tada padidėja kalcio sulfato tirpumas.
(35) Šis su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis netaikomas nuotekas išleidžiant į jūrą arba į apysūrius vandens telkinius.
(36) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(37) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą).
(38) Apatinė intervalo riba gali atitikti atvejus, kai pasiektam energiniam efektyvumui neigiamos įtakos (iki keturių procentinių punktų) turi naudojamos aušinimo sistemos tipas arba geografinė bloko vieta.
(39) Šių rodiklių gali būti neįmanoma pasiekti, jei potencialus šilumos poreikis per mažas.
(40) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi įrenginiams, kuriais gaminama tik elektra.
(41) Apatinės su GPGB siejamų EE rodiklių intervalų ribos pasiekiamos nepalankiomis klimato sąlygomis, kai blokai kūrenami prastos kokybės lignitu ir (arba) kai blokai yra seni (pirmą kartą perduoti eksploatuoti iki 1985 m.).
(42) Viršutinė su GPGB siejamų EE rodiklių intervalo riba gali būti pasiekta pasirenkant didelius garo parametrus (slėgį, temperatūrą).
(43) Elektrinio naudingumo padidinimo galimybės priklauso nuo konkretaus bloko, tačiau jo padidėjimas daugiau kaip trimis procentiniais punktais laikomas GPGB naudojimo esamiems blokams įrodymu; vis dėlto tai priklauso nuo pradinės bloko konstrukcijos ir nuo to, kas jau modernizuota.
(44) Jei blokuose deginamas lignitas, kurio apatinis šilumingumas yra mažesnis kaip 6 MJ/kg, apatinė su GPGB siejamų EE rodiklių intervalo riba yra 41,5 %.
(45) ≥ 600 MWth galios blokų, kuriuose naudojamos superkritinės arba ultrasuperkritinės garo sąlygos, viršutinė su GPGB siejamų EE rodiklių intervalo riba gali būti iki 46 %.
(46) ≥ 600 MWth galios blokų, kuriuose naudojamos superkritinės arba ultrasuperkritinės garo sąlygos, viršutinė su GPGB siejamų EE rodiklių intervalo riba gali būti iki 44 %.
(47) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(48) Ne vėliau kaip 1987 m. liepos 1 d. pradėtiems eksploatuoti miltelių pavidalo anglimis kūrenamų katilų įrenginiams, kurie veikia < 1 500 h per metus ir kuriems netaikoma SKR ir (arba) SNKR, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 340 mg/Nm3.
(49) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(50) Apatinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba laikoma pasiekiama, jei naudojama SKR.
(51) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti pseudoverdančiojo sluoksnio katilams ir sumaltu lignitu kūrenamiems katilams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 175 mg/Nm3.
(52) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti pseudoverdančiojo sluoksnio katilams ir sumaltu lignitu kūrenamiems katilams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 220 mg/Nm3.
(53) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė intervalo riba yra 200 mg/Nm3, jei įrenginiai veikia ≥ 1 500 h per metus, ir 220 mg/Nm3, jei įrenginiai veikia < 1 500 h per metus.
(54) Jei yra su katilo konstrukcija susijusių apribojimų ir (arba) jei naudojamas pseudoverdančiojo sluoksnio katilas, kuriame neįrengtos išmetamų NOx kiekio mažinimo technologijos, viršutinė intervalo riba gali būti iki 140 mg/Nm3.
(55) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(56) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(57) Įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 250 mg/Nm3.
(58) Žemutinę intervalo ribą galima pasiekti naudojant kurą, kurio sudėtyje yra mažai sieros, kartu taikant pažangiausias šlapiojo taršos mažinimo sistemas.
(59) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 220 mg/Nm3. Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti esamiems įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 205 mg/Nm3.
(60) Naudojant cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio katilus apatinę intervalo ribą galima pasiekti taikant didelio veiksmingumo šlapiąjį dūmtakių dujų desulfuravimą. Viršutinę intervalo ribą galima pasiekti naudojant sorbento įpurškimą į katilo pseudoverdantįjį sluoksnį.
(61) Žemutinę šių su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių intervalų ribą gali būti sunku pasiekti, jei įrenginiuose įrengtas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas ir pasrovinis dujų-dujų šilumokaitis.
(62) Šiais atvejais viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 20 mg/Nm3: jei įrenginiuose deginamas kuras, kuriame chloro vidutiniškai yra 1 000 mg/kg (sauso kuro) arba daugiau; jei įrenginiai eksploatuojami < 1 500 h per metus; naudojant pseudoverdančiojo sluoksnio katilus. Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(63) Įrenginiams, kuriuose įrengtas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 7 mg/Nm3.
(64) Šiais atvejais viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 7 mg/Nm3: įrenginiams su šlapiuoju dūmtakių dujų desulfuravimu ir su pasroviniu dujų-dujų šilumokaičiu; jei įrenginiai eksploatuojami < 1 500 h per metus; naudojant pseudoverdančiojo sluoksnio katilus. Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(65) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(66) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(67) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikomas viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 28 mg/Nm3.
(68) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikomas viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 25 mg/Nm3.
(69) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikomas viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 12 mg/Nm3.
(70) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikomas viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 20 mg/Nm3.
(71) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikomas viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 14 mg/Nm3.
(72) Apatinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti pasiekta taikant specialius taršos gyvsidabriu mažinimo metodus.
(73) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(74) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą).
(75) Apatinė intervalo riba gali atitikti atvejus, kai pasiektam energiniam efektyvumui neigiamos įtakos (iki keturių procentinių punktų) turi naudojamos aušinimo sistemos tipas arba geografinė bloko vieta.
(76) Šių rodiklių gali būti neįmanoma pasiekti, jei potencialus šilumos poreikis per mažas.
(77) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi įrenginiams, kuriais gaminama tik elektra.
(78) < 150 MWth galios blokams, kuriuose deginama labai drėgna biomasė, taikoma apatinė intervalo riba gali būti sumažinta iki 32 %.
(79) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(80) Kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(81) Įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje kalio kiekis vidutiniškai sudaro 2 000 mg/kg (sauso kuro) arba daugiau ir (arba) natrio kiekis vidutiniškai sudaro 300 mg/kg arba daugiau, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 200 mg/Nm3.
(82) Įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje kalio kiekis vidutiniškai sudaro 2 000 mg/kg (sauso kuro) arba daugiau ir (arba) natrio kiekis vidutiniškai sudaro 300 mg/kg arba daugiau, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 250 mg/Nm3.
(83) Įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje kalio kiekis vidutiniškai sudaro 2 000 mg/kg (sauso kuro) arba daugiau ir (arba) natrio kiekis vidutiniškai sudaro 300 mg/kg arba daugiau, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 260 mg/Nm3.
(84) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje kalio kiekis vidutiniškai sudaro 2 000 mg/kg (sauso kuro) arba daugiau ir (arba) natrio kiekis vidutiniškai sudaro 300 mg/kg arba daugiau, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 310 mg/Nm3.
(85) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikomas viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 160 mg/Nm3.
(86) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikomas viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 200 mg/Nm3.
(87) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(88) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(89) Esamiems įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje sieros kiekis vidutiniškai sudaro 0,1 % arba daugiau masės (sauso kuro), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 100 mg/Nm3.
(90) Esamiems įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje sieros kiekis vidutiniškai sudaro 0,1 % arba daugiau masės (sauso kuro), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 215 mg/Nm3.
(91) Esamiems įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje sieros kiekis vidutiniškai sudaro 0,1 % arba daugiau masės (sauso kuro), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 165 mg/Nm3 arba, jei tie įrenginiai pradėti eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. ir (arba) jie yra pseudoverdančiojo sluoksnio katilai, kuriuose deginamos durpės, – 215 mg/Nm3.
(92) Įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje chloro kiekis vidutiniškai yra ≥ 0,1 % masės (sauso kuro), arba esamiems įrenginiams, kuriuose biomasė deginama kartu su kuru, kuriame yra daug sieros, (pvz., durpėmis) arba naudojant šarminius chloridų virsmo priedus (pvz., elementinę sierą), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (metinis vidurkis) intervalo riba yra 15 mg/Nm3 naujiems įrenginiams ir 25 mg/Nm3 esamiems įrenginiams. Šiems įrenginiams su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (paros vidurkis) intervalas netaikomas.
(93) Įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (paros vidurkis) intervalas netaikomas. Naujiems įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (metinis vidurkis) intervalo riba yra 15 mg/Nm3.
(94) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(95) Žemutinę šių su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių intervalų ribą gali būti sunku pasiekti, jei įrenginiuose įrengtas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas ir pasrovinis dujų-dujų šilumokaitis.
(96) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(97) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(98) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(99) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(100) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą).
(101) Šių rodiklių gali būti neįmanoma pasiekti, jei potencialus šilumos poreikis per mažas.
(102) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(103) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(104) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia < 1 500 h per metus ir kuriems netaikoma SKR ir (arba) SNKR, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 450 mg/Nm3.
(105) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba, taikoma 100–300 MWth galios įrenginiams ir ≥ 300 MWth galios įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., yra 110 mg/Nm3.
(106) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba, taikoma 100–300 MWth galios įrenginiams ir ≥ 300 MWth galios įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., yra 145 mg/Nm3.
(107) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti > 100 MWth galios pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia < 1 500 h per metus ir kuriems netaikoma SKR ir (arba) SNKR, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 365 mg/Nm3.
(108) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(109) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(110) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia< 1 500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 400 mg/Nm3.
(111) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 175 mg/Nm3.
(112) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia < 1 500 h per metus ir kuriems netaikomas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 200 mg/Nm3.
(113) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(114) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(115) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 25 mg/Nm3.
(116) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 15 mg/Nm3.
(117) Apibrėžta Direktyvos 2009/72/EB 2 straipsnio 26 punkte.
(118) Apibrėžta Direktyvos 2009/72/EB 2 straipsnio 27 punkte.
(119) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(120) Su GPGB siejamas grynojo elektrinio naudingumo rodiklis taikomas kogeneraciniams blokams, kurie pirmiausia skirti elektros energijos gamybai, ir blokams, kuriais gaminama tik elektros energija.
(121) Šiuos rodiklius gali būti sunku pasiekti varikliams, kuriuose įrengta daug energijos suvartojanti antrinio taršos mažinimo technologija.
(122) Šiuos rodiklius gali būti sunku pasiekti sauso ir karšto klimato geografinėse vietovėse naudojamiems varikliams, kurių aušinimo sistema yra radiatorius.
(123) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi < 1 500 h per metus veikiantiems įrenginiams arba įrenginiams, kuriuose negalima įrengti antrinio taršos mažinimo technologijų.
(124) Su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio, taikomo < 1 500 h per metus veikiantiems įrenginiams arba įrenginiams, kuriuose negalima įrengti antrinio taršos mažinimo technologijų, intervalas yra 1 150–1 900 mg/Nm3.
(125) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(126) Įrenginių, kuriuose yra < 20MWth galios mazutą deginančių blokų, atveju tokiems blokams taikomo su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo viršutinė riba yra 225 mg/Nm3.
(127) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(128) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(129) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba, jei neįmanoma taikyti jokios antrinio taršos mažinimo technologijos, yra 280 mg/Nm3. Tai atitinka sieros kiekį kure – 0,5 % (sausos) masės.
(130) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(131) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(132) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(133) Su GPGB siejamas grynojo elektrinio naudingumo rodiklis taikomas kogeneraciniams blokams, kurie pirmiausia skirti elektros energijai gaminti, ir blokams, kuriais gaminama tik elektros energija.
(134) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi esamiems įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(135) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(136) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(137) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą).
(138) Bendro grynojo kuro naudingumo rodiklių gali būti neįmanoma pasiekti, jei potencialus šilumos poreikis per mažas.
(139) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi įrenginiams, kuriais gaminama tik elektra.
(140) Šie su GPGB siejami EE rodikliai taikomi blokams, naudojamiems mechaninės pavaros technologijoms.
(141) Šiuos rodiklius gali būti sunku pasiekti varikliams, sureguliuotiems taip, kad jų išmetamų NOX kiekis būtų mažesnis nei 190 mg/Nm3.
(142) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taip pat taikomi gamtinių dujų degimui dvejopo kuro turbinose.
(143) Jei dujų turbinoje įrengti sausieji mažai NOX išmetantys degikliai, šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi tik jeigu sausieji mažai NOX išmetantys degikliai veikia efektyviai.
(144) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi esamiems įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(145) Dėl esamos išmetamų NOX kiekio mažinimo technologijos veikimo optimizavimo išmetamo CO kiekis gali artėti prie viršutinės šioje lentelėje nurodyto išmetamo CO kiekio orientacinio intervalo ribos.
(146) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi esamoms turbinoms, naudojamoms mechaninės pavaros technologijoms, arba įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus.
(147) Jei įrenginio grynasis elektrinis naudingumas (eN) didesnis nei 39 %, viršutinei intervalo ribai gali būti taikomas pataisos koeficientas, lygus [viršutinė riba] × eN/39; čia eN – įrenginio grynasis elektros energijos naudingumas arba grynasis mechaninės energijos naudingumas, nustatytas ISO bazinės apkrovos sąlygomis.
(148) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams, veikiantiems 500–1 500 h per metus, taikoma viršutinė intervalo riba yra 80 mg/Nm3.
(149) Jei įrenginio grynasis elektrinis naudingumas (eN) didesnis nei 55 %, viršutinei su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo ribai gali būti taikomas pataisos koeficientas, lygus [viršutinė riba] × eN/55; čia eN – įrenginio grynasis elektrinis naudingumas, nustatytas ISO bazinės apkrovos sąlygomis.
(150) Esamiems įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 65 mg/Nm3.
(151) Esamiems įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 55 mg/Nm3.
(152) Esamiems įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 80 mg/Nm3.
(153) Apatinė su GPGB siejamo išmetamų NOX kiekio intervalo riba gali būti pasiekta naudojant sausuosius mažai NOX išmetančius degiklius.
(154) Šie kiekiai yra orientaciniai.
(155) Esamiems įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 60 mg/Nm3.
(156) Esamiems įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 65 mg/Nm3.
(157) Dėl esamos išmetamų NOX kiekio mažinimo technologijos veikimo optimizavimo išmetamo CO kiekis gali artėti prie viršutinės šioje lentelėje nurodyto išmetamo CO kiekio orientacinio intervalo ribos.
(158) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(159) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(160) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi tik kibirkštinio uždegimo ir dvejopų degalų varikliams. Jie netaikomi dujiniams-dyzeliniams varikliams.
(161) Naudoti nepaprastosios padėties atveju skirtiems ir < 500 h per metus veikiantiems varikliams, kuriuose naudoti lieso mišinio arba taikyti SKR neįmanoma, viršutinė orientacinio intervalo riba yra 175 mg/Nm3.
(162) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(163) Šis su GPGB siejamas išmetamųjų teršalų kiekis išreiškiamas kaip C veikiant visa apkrova.
(164) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(165) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą).
(166) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi įrenginiams, kuriais gaminama tik elektra.
(167) Kogeneracinių blokų energinio efektyvumo įvairavimas labai priklauso vietinio elektros energijos ir šilumos poreikio.
(168) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(169) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą).
(170) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi įrenginiams, kuriais gaminama tik elektra.
(171) Tikėtina, kad įrenginių, kuriuose deginamas dujų mišinys, kurio apatinis šilumingumas yra > 20 MJ/Nm3, išmetamų teršalų kiekis bus artimesnis viršutinei su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo ribai.
(172) Apatinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti pasiekta taikant SKR.
(173) Įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi.
(174) Įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 160 mg/Nm3. Be to, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti viršijama, kai neįmanoma taikyti SKR arba kai naudojama didelė dalis koksavimo dujų (pvz., > 50 %) ar deginamos koksavimo dujos, kuriose yra palyginti daug H2. Tokiu atveju viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 220 mg/Nm3.
(175) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(176) Įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 70 mg/Nm3.
(177) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi.
(178) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(179) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti viršyta, kai sunaudojama didelė dalis koksavimo dujų (pvz. > 50 %). Tokiu atveju viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 300 mg/Nm3.
(180) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi.
(181) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(182) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai grindžiami > 70 % dieną turimos bazinės apkrovos energijos.
(183) Apima vienos rūšies kuro ir dvejopo kuro dujų turbinas.
(184) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba, jei nenaudojami sausieji mažai NOX išmetantys degikliai, yra 250 mg/Nm3.
(185) Apatinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti pasiekta naudojant sausuosius mažai NOX išmetančius degiklius.
(186) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.
(187) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą).
(188) Šių su GPGB siejamų EE rodiklių gali būti neįmanoma pasiekti, jei potencialus šilumos poreikis per mažas.
(189) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi įrenginiams, kuriais gaminama tik elektra.
(190) Įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi.
(191) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(192) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams, kuriuose naudojamas skystasis kuras, kurio azoto kiekis yra didesnis nei 0,6 % tūrio, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 380 mg/Nm3.
(193) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuot esamiems įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 180 mg/Nm3.
(194) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuot esamiems įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 210 mg/Nm3.
(195) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi.
(196) Esamiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(197) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(198) Įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 20 mg/Nm3.
(199) Įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 7 mg/Nm3.
(200) Įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus, šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi.
(201) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.
(202) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 25 mg/Nm3.
(203) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 15 mg/Nm3.
(204) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi tik įrenginiams, kuriuose naudojamas iš cheminių procesų, kuriems naudojamos chlorintosios medžiagos, gautas kuras.