ISSN 1977-0723 |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Teisės aktai |
58 tomas |
Turinys |
|
II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
Puslapis |
|
|
TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
|
|
* |
||
|
|
||
|
|
REGLAMENTAI |
|
|
* |
||
|
* |
2015 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2105, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką veiklioji medžiaga flumetralinas patvirtinama kaip keistina medžiaga ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
|
||
|
|
SPRENDIMAI |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
Klaidų ištaisymas |
|
|
* |
|
|
|
(1) Tekstas svarbus EEE |
LT |
Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį. Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai
TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/1 |
TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/2103
2015 m. lapkričio 16 d.
dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1) |
2007 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 753/2007 (1) dėl Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (toliau – Partnerystės susitarimas); |
(2) |
dabartinis protokolas, kuriuo nustatytos Partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, baigia galioti 2015 m. gruodžio 31 d.; |
(3) |
Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl naujo Partnerystės susitarimo protokolo, kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos Grenlandijos žvejybos zonoje galimybės. Deryboms pasibaigus, 2015 m. kovo 20 d. parafuotas naujasis protokolas (toliau – Protokolas); |
(4) |
siekiant užtikrinti, kad Sąjungos laivai galėtų vykdyti žvejybos veiklą, ir vadovaujantis Protokolo 14 straipsniu, Protokolas turėtų būti taikomas laikinai nuo 2016 m. sausio 1 d.; |
(5) |
Protokolas turėtų būti pasirašytas ir taikomas laikinai, kol bus baigtos jo sudarymo procedūros, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti Protokolą, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau – Protokolas), su sąlyga, kad Protokolas bus sudarytas.
Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
2 straipsnis
Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Protokolą Sąjungos vardu.
3 straipsnis
Protokolas laikinai taikomas pagal jo 14 straipsnį nuo 2016 m. sausio 1 d., kol bus užbaigtos jam sudaryti būtinos procedūros.
4 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 16 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
F. ETGEN
(1) 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 753/2007 dėl Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (OL L 172, 2007 6 30, p. 1).
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/3 |
PROTOKOLAS,
kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas
1 straipsnis
Trukmė
Šis protokolas ir jo priedas taikomi penkerių metų laikotarpiu nuo 2016 m. sausio 1 d.
2 straipsnis
Principai
1. Sąjungos žvejybos laivai veiklą Grenlandijos žvejybos zonoje vykdo tik turėdami žvejybos leidimą, išduotą pagal šį protokolą. Grenlandijos kompetentingos institucijos žvejybos leidimus Sąjungos žvejybos laivams išduoda tik pagal šį protokolą.
2. Grenlandija įsipareigoja Sąjungos laivynui suteikti pirmumo teisę žvejoti esamus perteklinius žuvų kiekius.
3. Pagal susitarimo 3 straipsnio 1 dalį Grenlandija įsipareigoja netaikyti palankesnių nei nustatytosios pagal šį protokolą sąlygų kitų jos žvejybos zonoje esančių užsienio laivynų segmentams, kurių laivai yra tokių pat charakteristikų ir kurie žvejoja tų pačių rūšių žuvis kaip tos, kurioms taikomas šis protokolas ir jo priedas.
4. Abi šalys įsipareigoja informuoti viena kitą apie bet kokias užsienio laivynams suteiktas žvejybos galimybes, taip pat apie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų kiekvienos rūšies žuvų išteklių bendruosius BLSK.
5. Šiuo protokolu siekiama abipusės šalių naudos užtikrinant tausų perteklinių žuvų kiekių naudojimą. Šiuo tikslu abi šalys bendradarbiauja, visų pirma siekdamos bendrų migruojančių išteklių tvarumo Šiaurės Atlante.
6. Abi šalys laikosi pagrindinių teisių, kurias garantuoja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija, įskaitant su darbu susijusias teises.
3 straipsnis
Orientacinės žvejybos galimybės ir jų metinio lygio nustatymo procesas
1. Grenlandijos kompetentingos institucijos leidžia Sąjungos žvejybos laivams užsiimti žvejybos veikla žvejojant toliau išvardytų rūšių žuvis, laikantis tokio metinio orientacinio lygio (tonomis):
Išteklių dalys Grenlandijos žvejybos zonoje |
Orientacinės galimybės |
Menkės ICES V, XII, XIV parajoniuose ir NAFO 1F zonoje (1) |
1 800 |
Pelaginiai paprastieji jūriniai ešeriai ICES V, XII, XIV parajoniuose ir NAFO 1F zonoje (2), nebent žvejojama pagal priedo 4 priedėlyje nustatytą pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių lankstumo schemą. |
2 200 |
Dugniniai paprastieji jūriniai ešeriai ICES XIV ir V parajoniuose ir NAFO 1F zonoje (3) |
2 000 |
Juodieji paltusai NAFO 1 parajonyje – į pietus nuo 68° šiaurės platumos |
2 500 |
Juodieji paltusai ICES V, XII ir XIV parajoniuose (4) |
5 200 |
Šiaurinės paprastosios krevetės NAFO 1 parajonyje |
2 600 |
Šiaurinės paprastosios krevetės ICES XIV ir V parajoniuose |
5 100 |
Paprastosios stintenės ICES XIV ir V parajoniuose (5) |
20 000 |
Grenadieriai ICES XIV ir V parajoniuose (6) |
100 |
Grenadieriai NAFO 1 parajonyje (7) |
100 |
Priegauda |
1 126 |
2. Kiekvienais protokolo galiojimo laikotarpio metais ir ne vėliau kaip iki ankstesnių metų gruodžio 1 d. jungtinis komitetas priima faktines pirmiau išvardytų rūšių žuvų žvejybos galimybes, remdamasis 1 dalyje nustatytu orientaciniu lygiu ir atsižvelgdamas į turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtus valdymo planus, taip pat į atsargumo principą ir žvejybos pramonės poreikius:
a) |
jei faktinės kai kurių rūšių žuvų žvejybos galimybės yra mažesnės už nurodytąsias 1 dalyje, jungtinis komitetas jas kompensuoja kitomis žvejybos galimybėmis tais pačiais metais. Jei dėl kompensavimo nesutariama, jungtinis komitetas proporcingai pakoreguoja 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą; |
b) |
jei faktinės žvejybos galimybės yra didesnės už nurodytąsias 1 dalyje, jungtinis komitetas proporcingai pakoreguoja 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą. |
3. Be 2 dalyje aprašyto metinio proceso pagal 2 straipsnio 2 dalį, Grenlandija gali pasiūlyti papildomų 1 dalyje išvardytų rūšių žuvų žvejybos galimybių, o Sąjunga gali joms pritarti visiškai arba iš dalies. Tokiu atveju jungtinis komitetas specialiame posėdyje patvirtinta papildomas žvejybos galimybes ir proporcingai pakoreguoja 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą. Sulaukusios pasiūlymo, Sąjungos kompetentingos institucijos pateikia atsakymą Grenlandijai ne vėliau kaip per šešias savaites.
4. Šiaurinių paprastųjų krevečių žvejybos galimybes ICES XIV ir V parajoniuose galima naudoti žvejojant NAFO 1 parajonyje, jei kiekvienai bendrovei yra nustatyta Grenlandijos ir Europos Sąjungos laivų savininkų žvejybos galimybių perleidimo kitiems tvarka. Grenlandijos institucijos įsipareigoja, Europos Komisijai atitinkamų valstybių narių vardu pateikus prašymą, tokią tvarką supaprastinti. Didžiausias numatytas perleisti metinis kiekis, atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, yra 2 000 tonų. Žvejyba Sąjungos laivais vykdoma tokiomis pat sąlygomis, kokios numatytos Grenlandijos laivų savininkui išduodant žvejybos leidimą, atsižvelgiant į priedo I skyriaus nuostatas.
5. Priegaudos valdymas
Sąjungos žvejybos laivai, vykdantys veiklą Grenlandijos žvejybos zonoje, laikosi reglamentuojamoms ir nereglamentuojamoms rūšims taikomų priegaudos ir draudimo išmesti žuvis į jūrą taisyklių.
a) |
Priegauda apibrėžiama kaip visi sužvejoti gyvi jūros organizmai, kurie laivo žvejybos leidime nėra nurodyti kaip tikslinės rūšys arba neatitinka minimalaus dydžio reikalavimų.
|
b) |
Visa priegauda turi būti registruojama ir pranešama. |
c) |
Už priegaudą nemokamas joks specialus žvejybos leidimo mokestis, remiantis tuo, kad protokolo priede tikslinėms rūšims nurodyti mokesčiai nustatyti atsižvelgiant į leidžiamos priegaudos taisykles. |
d) |
Be to, nepažeisdami a–c punktuose nurodytų priegaudos normų ir taisyklių, Sąjungos laivai įgyvendina žvejybos strategijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad menkių ir paprastųjų jūrinių ešerių priegauda, sužvejota vykdant specializuotą juodųjų paltusų žvejybą, paprastųjų jūrinių ešerių ir juodųjų paltusų priegauda, sužvejota vykdant specializuotą menkių žvejybą, ir menkių bei juodųjų paltusų priegauda, sužvejota vykdant specializuotą paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą, per vieną reisą neviršytų 5 % leidžiamo sužvejoti tikslinių rūšių žuvų kiekio. Reisas yra laikotarpis nuo įplaukimo į Grenlandijos žvejybos zoną iki išplaukimo iš jos. Tuo atveju, kai Grenlandijos uoste iškraunamas visas laivo krovinys, po to sužvejotų žuvų kiekiai priskiriami naujam reisui. |
e) |
Didžiausia leidžiama menkių, paprastųjų jūrinių ešerių ir juodųjų paltusų priegauda procentais nurodoma tikslinėms rūšims skirtame žvejybos leidime. |
f) |
Priegaudos ir konkrečios jos sudėties nuostatas kasmet vertina jungtinis komitetas. |
g) |
Jei menkių, paprastųjų jūrinių ešerių ir juodųjų paltusų priegauda viršija didžiausią e punkte nurodytą kiekį, perviršis įskaičiuojamas į žvejybos leidime nurodytą leidžiamą tikslinių rūšių žuvų kiekį taikant daugiklį 3. |
h) |
Visa menkių, paprastųjų jūrinių ešerių ir juodųjų paltusų priegauda, Sąjungos žvejybos laivais sužvejota vykdant specializuotą šiaurinių paprastųjų krevečių, menkių, paprastųjų jūrinių ešerių ir juodųjų paltusų žvejybą, įskaičiuojama į 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą priegaudos rezervą. |
4 straipsnis
Finansinis įnašas ir mokėjimo tvarka
1. Susitarimo 7 straipsnyje nurodytas Sąjungos finansinis įnašas šio protokolo 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu yra 16 099 978 EUR per metus.
2. Šį finansinį įnašą sudaro:
a) |
13 168 978 EUR metinė suma už teisę žvejoti Grenlandijos žvejybos zonoje, atsižvelgiant į 3 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 8 straipsnį; |
b) |
2 931 000 EUR per metus speciali suma, skirta Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus politikai remti ir įgyvendinti. |
3. Nustatomas 1 700 000 EUR finansinis rezervas, skirtas jungtinio komiteto pagal 3 straipsnio 2 ir 3 dalis nustatytoms papildomoms žvejybos galimybėms ir pagal 8 straipsnį nustatytoms naujoms žvejybos galimybėms kompensuoti. Už tas papildomas ir naujas žvejybos galimybes Sąjunga moka 17,5 % referencinės kainos, nurodytos priedo II skyriuje.
4. Bendra Sąjungos mokamo finansinio įnašo suma negali viršyti 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos sumos daugiau nei dvigubai.
5. Sąjunga sumoka 2 dalies a punkte nustatytą sumą ne vėliau kaip birželio 30 d. pirmaisiais metais ir ne vėliau kaip kovo 1 d. vėlesniais metais, o bet kokias papildomas sumas iš finansinio rezervo – iki tų pačių datų arba kuo greičiau po jų. Sąjunga sumoka 2 dalies b punkte nustatytą specialią sumą ne vėliau kaip birželio 30 d. pirmaisiais metais ir ne vėliau kaip birželio 1 d. vėlesniais metais.
6. Grenlandijos institucijos 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą gali panaudoti savo nuožiūra.
7. Finansinis įnašas mokamas į valstybės iždo sąskaitą Grenlandijos institucijų nurodytoje finansų įstaigoje.
5 straipsnis
Atsakingos žvejybos skatinimas. Sektorinė parama
1. 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytas sektorinei paramai skirtas finansinis įnašas yra atsietas nuo išmokų, skirtų padengti su teise žvejoti susijusias išlaidas. Įnašas nustatomas ir skiriamas atsižvelgiant į pažangą siekiant jungtinio komiteto nustatytų Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus politikos tikslų ir į metinį bei daugiametį šių tikslų įgyvendinimo programavimą.
2. Kuo anksčiau ir ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo protokolo taikymo pradžios jungtinis komitetas susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių įgyvendinimo taisyklių, kurias visų pirma sudaro:
a) |
metinės ir daugiametės 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos finansinio įnašo dalies panaudojimo kasmet įgyvendinamoms iniciatyvoms gairės; |
b) |
metiniai ir daugiamečiai tikslai, kuriuos reikia įgyvendinti, kad ilgainiui būtų užtikrintas atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės tęstinumas, atsižvelgiant į Grenlandijos nustatytus nacionalinės žuvininkystės politikos ir kitų politikos sričių, susijusių su atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės tęstinumu arba jį veikiančių, prioritetus; |
c) |
kasmetinių rezultatų vertinimo kriterijai ir tvarka. |
3. Bet kokius siūlomus daugiametės sektoriaus programos pakeitimus turi patvirtinti jungtinis komitetas.
4. Sektorinei paramai skirtas finansinis įnašas mokamas remiantis išsamia sektorinės paramos rezultatų analize ir poreikiais, nustatytais per programavimą. Sąjunga gali iš dalies arba visiškai sustabdyti šio specialaus finansinio įnašo mokėjimą, jei:
a) |
jungtiniam komitetui atlikus vertinimą, gauti rezultatai neatitinka programų tikslų; |
b) |
šis finansinis įnašas naudojamas nesilaikant sutartų programų. |
Apie ketinimą sustabdyti įnašo mokėjimą Sąjunga raštu praneša likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki numatytos sustabdymo įsigaliojimo dienos.
Finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai baigiamos šalių konsultacijos ir priimamas šalių sutarimas, ir (arba) kai 5 dalyje minėti finansinio įgyvendinimo rezultatai tai pateisina.
5. Jungtinis komitetas yra atsakingas už daugiametės sektorinės paramos programos įgyvendinimo stebėjimą. Jei būtina, pasibaigus protokolo galiojimui abiejų šalių atstovai jungtiniame komitete ir toliau stebi, kaip įgyvendinama ši programa, kol 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta su sektorine parama susijusi finansinė suma visiškai išnaudojama.
6 straipsnis
Mokslinis bendradarbiavimas
Abi šalys įsipareigoja skatinti bendradarbiavimą atsakingos žvejybos Grenlandijos žvejybos zonoje srityje (taip pat ir regioniniu lygmeniu), visų pirma Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (NEAFC), Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje (NAFO) ir kitose susijusiose subregioninėse ar tarptautinėse organizacijose. Jungtinis komitetas gali patvirtinti priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą Grenlandijos žvejybos zonoje ir kurios būtų suderinamos su atitinkamomis išsaugojimo ir valdymo priemonėmis.
7 straipsnis
Eksperimentinė žvejyba
1. Šalys bendradarbiaus, be kita ko, pagal 5 straipsnį, kad įgyvendintų tausią eksperimentinę rūšių ir išteklių, kurie neįtraukti į 3 straipsnio 1 dalį, žvejybą, vadovaudamosi priedo VI skyriuje aprašytu procesu ir nedarydamos poveikio 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytam Sąjungos finansiniam įnašui.
2. Jei šalys nusprendžia, kad 1 dalyje minėta eksperimentine žvejyba buvo pasiekta teigiamų rezultatų, ir jei jungtinis komitetas nustato naujas žvejybos galimybes pagal 2 straipsnio 2 ir 5 dalių ir 8 straipsnio nuostatas, Grenlandijos institucijos Sąjungai skiria ne mažiau kaip 50 % visų esamų naujų rūšių žvejybos galimybių iki protokolo galiojimo pabaigos.
8 straipsnis
Naujos žvejybos galimybės
1. Naujos žvejybos galimybės – tai žvejybos galimybės, nustatytos rūšims ir ištekliams, kurie turi būti įtraukti į 3 straipsnio 1 dalį, proporcingai padidinus 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyto finansinio įnašo dalį.
2. Jeigu kuri nors šalių pareiškia interesą įrašyti naujas žvejybos galimybes į 3 straipsnio 1 dalį, tai svarstoma jungtiniame komitete, remiantis Grenlandijos įstatymais ir kitais teisės aktais, geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsargumo principu. Po to naujosioms žvejybos galimybėms taikomas procesas pagal 3 straipsnio 2 ir 3 dalis. Jungtinis komitetas taip pat nustato referencines kainas už naujų rūšių žuvis ir leidimų mokesčius, taikytinus iki šio protokolo galiojimo pabaigos.
9 straipsnis
Protokolo taikymo sustabdymas ir finansinio įnašo persvarstymas
1. Bet kuri šalis vienašališkai gali sustabdyti šio protokolo taikymą, įskaitant finansinio įnašo mokėjimą, arba persvarstyti finansinio įnašo mokėjimą, jeigu:
a) |
neįprastos aplinkybės trukdo žvejybos veiklai Grenlandijos žvejybos zonoje, arba |
b) |
gerokai pakeitus politikos gaires, kuriomis remiantis buvo sudarytas šis protokolas, viena iš šalių pareikalauja peržiūrėti ir iš dalies pakeisti jo nuostatas, arba |
c) |
šalys susiginčija dėl protokolo aiškinimo arba įgyvendinimo, arba |
d) |
viena iš šalių nesilaiko šio protokolo nuostatų, visų pirma 2 straipsnio 6 dalies nuostatų dėl pagrindinių teisių. Ši pastraipa netaikoma, jei pažeidimas susijęs su atsakomybės arba kompetencijos sritimi, kuri dėl Grenlandijos, kaip autonominės Danijos Karalystės dalies, statuso Grenlandijos Vyriausybei oficialiai nepriklauso. |
2. Remdamasi 5 straipsnio 4 dalimi, Sąjunga gali sustabdyti 4 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto sektorinei paramai skirto finansinio įnašo mokėjimą.
3. Norėdama sustabdyti šio protokolo taikymą, įskaitant finansinio įnašo mokėjimą, atitinkama šalis apie savo ketinimą praneša raštu bent prieš tris mėnesius iki dienos, kurią šis sustabdymas turėtų įsigalioti.
4. Šio protokolo taikymas, įskaitant finansinio įnašo mokėjimą, vėl tęsiamas, kai padėtis ištaisoma ėmusis veiksmų, kad minėtos aplinkybės būtų panaikintos, ir abiems šalims pasikonsultavus ir susitarus. Finansinio įnašo dalis sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, priklausomai nuo protokolo taikymo sustabdymo trukmės.
10 straipsnis
Žvejybos leidimo galiojimo sustabdymas ir atnaujinimas
Grenlandija gali sustabdyti priede numatytų žvejybos leidimų galiojimą, jeigu:
a) |
konkretus laivas smarkiai pažeidžia Grenlandijos įstatymus ir kitus teisės aktus arba |
b) |
laivo savininkas nevykdo teismo sprendimo dėl konkretaus laivo įvykdyto pažeidimo. Kai teismo sprendimas pradedamas vykdyti, laivui išduotas žvejybos leidimas atnaujinamas likusiam jo galiojimo laikui. |
11 straipsnis
Galiojimo nutraukimas
Nutraukus protokolo galiojimą pagal susitarimo 12 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas sąlygas, šio protokolo 4 straipsnio 2 dalyje nurodyto finansinio įnašo išmoka už tuos metus, kuriais įsigalioja protokolo galiojimo nutraukimas, yra sumažinama proporcingai ir pro rata temporis.
12 straipsnis
Nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai
1. Sąjungos žvejybos laivų veikla Grenlandijos žvejybos zonoje reguliuojama Grenlandijoje ir Danijos Karalystėje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų, išskyrus atvejus, kai susitarime, protokole arba jo priede numatyta kitaip.
2. Grenlandija praneša Sąjungai apie visus su žuvininkystės politika susijusius pakeitimus arba naujus teisės aktus likus bent trims mėnesiams iki tokių pakeitimų ar naujų teisės aktų įsigaliojimo dienos.
13 straipsnis
Konfidencialumas
1. Grenlandija ir Sąjunga įsipareigoja užtikrinti, kad visi su Sąjungos žvejybos laivais ir jų žvejybos veikla susiję asmens duomenys, gauti pagal šį protokolą ir jo priedą, visada būtų tvarkomi laikantis atitinkamų konfidencialumo ir duomenų apsaugos principų.
2. Abi šalys užtikrina, kad viešai būtų skelbiami tik suvestiniai Sąjungos laivyno žvejybos veiklos Grenlandijos žvejybos zonoje duomenys. Duomenys, kurie gali būti laikomi konfidencialiais, naudojami tik protokolo įgyvendinimo sumetimais ir mokslo, žuvininkystės valdymo, stebėsenos, kontrolės bei priežiūros tikslais.
14 straipsnis
Laikinas taikymas
Šis protokolas laikinai taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.
15 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kurią šalys praneša viena kitai apie tam įsigaliojimui būtinų procedūrų užbaigimą.
(1) Pagal 3 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatas jungtinis komitetas orientacines menkių žvejybos galimybes atitinkamai peržiūri arba pakoreguoja, atsižvelgdamas į vykdomų genetinių tyrimų, ženklinimo įsagais eksperimentų ir jūroje atliekamų nepriklausomų žuvininkystės tyrimų, susijusių su įvairiais atlantinių menkių (Gadus morhua) elementais Grenlandijos vandenyse, visų pirma, su neršiančiomis žuvų patelėmis vakarų Grenlandijos priekrantėje ir vakarų bei rytų Grenlandijos atviroje jūroje, rezultatus, kuriuos turi įvertinti ICES patariamasis komitetas, ir remdamasis naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis bei valdymo rekomendacijomis, kurias ICES turi parengti kasmet.
(2) Žvejojami pelaginiais tralais.
(3) Žvejojami tralais.
(4) Žvejoti gali ne daugiau kaip šeši laivai vienu metu. Šie žvejybos pastangų apribojimai gali būti peržiūrėti atsižvelgiant į pakrantės valstybių sutartą daugiametį išteklių valdymo planą.
(5) Kai galima žvejoti paprastąsias stintenes, Sąjunga kitų metų žvejybos sezonu – nuo birželio 20 d. iki balandžio 30 d. – gali sužvejoti 7,7 % jų BLSK, laikydamasi 3 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatų.
(6) Bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir šiaurinių grenadierių žvejoti negalima, jie gali būti sužvejojami tik kaip kitų tikslinių rūšių žuvų žvejybos priegauda ir apie juos pranešama atskirai.
(7) Bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir šiaurinių grenadierių žvejoti negalima, jie gali būti sužvejojami tik kaip kitų tikslinių rūšių žuvų žvejybos priegauda ir apie juos pranešama atskirai.
PRIEDAS
ES LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS VYKDYMO PAGAL PROTOKOLĄ, KURIUO NUSTATOMOS EUROPOS BENDRIJOS IR DANIJOS VYRIAUSYBĖS BEI GRENLANDIJOS VIETINĖS VYRIAUSYBĖS ŽVEJYBOS PARTNERYSTĖS SUSITARIME NUMATYTOS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR FINANSINIS ĮNAŠAS, SĄLYGOS
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1. Kompetentingos institucijos skyrimas
Šio priedo tikslais ir jei nenurodyta kitaip, kompetentinga institucija yra:
— |
Sąjungoje – Europos Komisija, |
— |
Grenlandijoje – Žemės ūkio, medžioklės ir žuvininkystės ministerija. |
2. Žvejybos leidimas – ES laivui išduotas leidimas, suteikiantis jam teisę konkrečiu laikotarpiu vykdyti konkrečią žvejybos veiklą 3 punkte nustatytose Grenlandijos žvejybos zonose.
3. Žvejybos zona
3.1. Žvejyba yra vykdoma žvejybos zonoje, kaip numatyta 2004 m. spalio 20 d. Reglamente Nr. 1020 pagal 2004 m. spalio 15 d. Karališkąjį dekretą Nr. 1005 dėl Akto dėl Grenlandijos išskirtinės ekonominės zonos įsigaliojimo, kuriuo 1996 m. gegužės 22 d. Aktas Nr. 411 dėl išskirtinių ekonominių zonų paskelbiamas galiojančiu.
3.2. Žvejyba vykdoma mažiausiai 12 jūrmylių nuo bazinės linijos pagal 1996 m. spalio 31 d. Grenlandijos Landstingo išleisto Akto Nr. 18 dėl žvejybos, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2012 m. gruodžio 3 d. Inatsisartuto aktu Nr. 12, 7 skirsnio 2 dalį, jei specialiai nenurodyta kitaip.
3.3. Bazinė linija yra apibrėžta pagal 2004 m. spalio 15 d. Karališkąjį dekretą Nr. 1004 dėl Karališkojo dekreto dėl Grenlandijos teritorinių vandenų ribų nustatymo dalinio pakeitimo.
II SKYRIUS
ŽVEJYBOS LEIDIMŲ (LICENCIJŲ) PARAIŠKŲ TEIKIMAS IR IŠDAVIMAS
1. Sąlygos žvejybos leidimui gauti
1.1. Susitarimo 6 straipsnyje nurodytas žvejybos leidimas gali būti suteikiamas laivams, tik jei jie įtraukti į ES žvejybos laivų registrą, o laivams, norintiems žvejoti pagal pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos lankstumo schemą – tik jei apie juos buvo pranešta Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijai (NEAFC) pagal jos nustatytas taisykles. Be to, jie negali būti įtraukti į jokį regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašą.
1.2. Laivas atitinka reikalavimus, jei laivo savininkui, jo kapitonui arba pačiam laivui nėra uždrausta žvejoti Grenlandijos žvejybos zonoje. Jie turi būti įvykdę ankstesnes prievoles pagal susitarimą.
2. Žvejybos leidimo paraiška
2.1. Kol abi šalys bendrai įgyvendins elektroninę licencijų sistemą, paraiškos ir žvejybos leidimai pateikiami toliau nurodytu būdu.
2.2. ES kompetentinga institucija Grenlandijos kompetentingai institucijai elektroninėmis priemonėmis pateikia pagal susitarimą norinčio (-ių) žvejoti laivo (-ų) (bendrą) žvejybos leidimo (-ų) paraišką. Paraiška parengiama naudojant tuo tikslu Grenlandijos kompetentingos institucijos nustatytą formą, kuri pateikta 1 priedėlyje. Tam pačiam savininkui priklausantys arba to paties agento atstovaujami ES laivai gali pateikti bendrą žvejybos leidimo paraišką su sąlyga, kad jie plaukioja su tos pačios valstybės narės vėliava.
2.3. Kiekviena žvejybos leidimo paraiška pateikiama kartu su įrodymu, kad mokestis už rūšis ir kiekius sumokėtas, kaip reikalaujama pagal šio skyriaus 7 dalies nuostatas.
2.4. Teikiant kiekvieną pirminę paraišką pagal galiojantį protokolą arba atlikus techninius atitinkamo laivo pakeitimus, pridedama tinkamos rezoliucijos (ne mažesnė kaip 15 cm × 10 cm dydžio) neseniai daryta (ne daugiau prieš kaip 12 mėnesių) skaitmeninė spalvota laivo nuotrauka, kurioje laivas turi aiškiai matytis iš šono, o ant laivo korpuso turi matytis laivo pavadinimas ir identifikavimo numeris.
2.5. Jei Grenlandijos kompetentinga institucija mano, kad paraiška neišsami arba kitaip neatitinka 1, 2.2, 2.3 ir 2.4 punktų sąlygų, priežastys pranešamos ES kompetentingai institucijai kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per 7 darbo dienas nuo tada, kai Grenlandija gavo paraišką.
3. Žvejybos leidimo išdavimas
3.1. Per 10 darbo dienų nuo paraiškos pateikimo Grenlandijos kompetentinga institucija elektroninėmis priemonėmis perduoda žvejybos leidimą ES kompetentingai institucijai. Taikant protokolą ir jo priedą, šis elektroniniu būdu perduotas žvejybos leidimas turi tokią pačią vertę kaip ir originalas.
3.2. Kiekviename žvejybos leidime nurodomas sužvejoti leidžiamas žuvų kiekis. Pagal bendrą paraišką išduotame žvejybos leidime nurodomas bendras žuvų rūšių kiekis, už kurį buvo sumokėtas žvejybos leidimo mokestis, ir nurodomas „leidžiamas kiekis, paskirstytinas laivams (kiekvieno bendroje paraiškoje nurodyto laivo pavadinimas)“.
3.3. Žvejybos leidimas arba jo kopija visada turi būti laikomi laive ir pateikiami, kai tik to pareikalauja Grenlandijos kompetentinga institucija.
4. Žvejybos leidimo pakeitimas
4.1. Norint pakeisti žvejybos leidime (-uose) nurodytus leidžiamus kiekius, teikiama nauja paraiška.
4.2. Nepažeidžiant 4.3 punkto, jeigu į žvejybos leidimą įtrauktas pakeitimas susijęs su sužvejotų žuvų kiekiais, kurie viršija leidžiamą kiekį, laivas už kiekį, kuriuo viršytas leidžiamas kiekis, sumoka mokestį, atitinkantį 7.1 punkte nustatytą sumą, padaugintą iš trijų. Kol nesumokamas mokestis už nustatytų kiekių viršijimą, naujas žvejybos leidimas neišduodamas.
4.3. Išimtiniais atvejais, kai atitinkamos rūšies žuvų ES žvejybos galimybės nebuvo išnaudotos, ir tik tam, kad būtų išvengta ES laivo, žvejojančio Grenlandijos žvejybos zonoje pagal protokole nurodytą žvejybos leidimą, žvejybos veiklos pertrūkių, jei tikėtina, kad tas laivas gali viršyti leidžiamą žuvų kiekį, laivo vėliavos valstybė nedelsdama praneša Grenlandijos kompetentingai institucijai (pranešimo kopiją nusiųsdama ES kompetentingai institucijai) apie ketinimą pateikti oficialią paraišką dėl naujo žvejybos leidimo papildomam tos pačios rūšies žuvų kiekiui. Laivui leidžiama tęsti žvejybą su sąlyga, kad laivo savininkas Grenlandijos kompetentingai institucijai per 24 valandas nuo vėliavos valstybės pranešimo pateikia atitinkamų mokesčių sumokėjimo įrodymą, ir su sąlyga, kad atitinkama naujo žvejybos leidimo paraiška Grenlandijos kompetentingai institucijai persiunčiama per 5 darbo dienas nuo vėliavos valstybės pranešimo vadovaujantis 2 dalyje aprašyta tvarka. Neįvykdžius šių nuostatų, laivui taikoma 4.2 punkte nustatyta tvarka.
5. Žvejybos leidimo perleidimas
5.1. Žvejybos leidimai išduodami konkretiems laivams ir negali būti perleidžiami.
5.2. Tačiau retais atvejais ES kompetentingos institucijos prašymu vieno laivo žvejybos leidimas gali būti pakeistas nauju žvejybos leidimu kitam ES laivui. Leidimas pakeičiamas kitu remiantis paraiška, pateikta per ES kompetentingą instituciją. Naujajame žvejybos leidime nurodomas sužvejoti leidžiamas kiekis, atitinkantis rūšies žuvų kiekį, už kurį žvejybos leidimo mokesčiai jau sumokėti, atėmus žuvų kiekį, sužvejotą pirmojo laivo.
5.3. Kitu pakeistas žvejybos leidimas nebegalioja nuo tos dienos, kai Grenlandijos kompetentinga institucija išdavė naująjį leidimą.
6. Žvejybos leidimo galiojimo laikotarpis
6.1. Žvejybos leidimai galioja nuo išdavimo dienos iki kalendorinių metų, kuriais jie buvo išduoti, pabaigos.
6.2. Stintenių žvejybos leidimai išduodami birželio 20 d. – gruodžio 31 d. ir kitų metų sausio 1 d. – balandžio 30 d. laikotarpiui.
6.3. Jei iki žvejybos metų pradžios ES teisės aktai, kuriais nustatomos atitinkamų metų ES laivų žvejybos galimybės vandenyse, kuriuose reikalaujama laikytis sužvejojamų žuvų kiekio apribojimų, nėra priimami, ES žvejybos laivai, kuriems leista žvejoti ankstesnių žvejybos metų gruodžio 31 d., gali tęsti veiklą pagal tą patį žvejybos leidimą ir tais metais, kurių žvejybos galimybių teisės aktai nepriimti, su sąlyga, kad tai leidžiama pagal mokslines rekomendacijas. Bus leidžiama laikinai išnaudoti vieną dvyliktąją ankstesnių metų žvejybos leidime nurodytos kvotos dalį per mėnesį, jei už tą kvotą sumokėtas taikomas žvejybos leidimo mokestis. Laikinoji kvota gali būti koreguojama atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas ir konkrečių išteklių būklę.
6.4. Atitinkamų metų gruodžio 31 d. neišnaudota ne didesnė kaip 5 % žvejybos leidime nurodyto šiaurinių paprastųjų krevečių kiekio dalis ES kompetentingos institucijos prašymu gali būti perkelta į kitus metus, jei tai leidžiama pagal mokslines rekomendacijas. Perkeltas kiekis išnaudojamas iki kitų metų balandžio 30 d.
7. Žvejybos leidimo mokestis, jo sumokėjimas ir grąžinimas
7.1. ES laivų mokėtini žvejybos leidimo mokesčiai:
Species |
EUR už toną 2016–2017 |
EUR už toną 2018–2020 |
Atlantinės menkės |
132,63 |
142,11 |
Pelaginiai paprastieji jūriniai ešeriai |
78,11 |
83,68 |
Dugniniai paprastieji jūriniai ešeriai |
78,11 |
83,68 |
Juodieji paltusai |
190,11 |
203,68 |
Šiaurinės paprastosios krevetės – rytinė dalis |
73,68 |
78,95 |
Šiaurinės paprastosios krevetės – vakarinė dalis |
117,89 |
126,32 |
Stintenės |
7,00 |
7,50 |
7.2. Prieš pradedant taikyti protokolą, Grenlandijos kompetentinga institucija praneša ES savo Vyriausybės banko sąskaitos (-ų), į kurią (-as) laivų savininkai turi atlikti visus mokėjimus protokolo galiojimo laikotarpiu, duomenis. Grenlandijos kompetentinga institucija praneša ES kompetentingai institucijai apie visus pokyčius ne vėliau kaip prieš du mėnesius.
7.3. Į mokamą mokestį įtraukiami visi su teise vykdyti žvejybos veiklą susiję nacionaliniai ir vietos mokesčiai, taip pat už pinigų pervedimą nustatyti banko mokesčiai. Jei laivas nesumoka banko pervedimo mokesčio, šią sumą bus pareikalauta sumokėti teikiant kitą šio laivo žvejybos leidimo paraišką – tai būtina naujo žvejybos leidimo išdavimo sąlyga.
7.4. Jei leidžiamas žuvų kiekis nesužvejojamas, šį kiekį atitinkanti mokesčio dalis laivo savininkui negrąžinama.
7.5. Tačiau tais atvejais, kai imami taikyti protokolo 9 arba 11 straipsniai ir dėl to laivas neturi galimybės sužvejoti jokios kalendoriniais metais leidžiamo sužvejoti kiekio dalies, arba kai žvejybos leidimo paraiška netenkinama, Grenlandijos kompetentinga institucija laivo savininkui kompensuoja visą leidimo mokestį per 60 kalendorinių dienų nuo kompensacijos prašymo pateikimo.
7.6. Už priegaudą žvejybos leidimo mokestis nemokamas.
8. Referencinės kainos pagal rūšis
Rūšis |
Gyvojo svorio tonos kaina EUR |
Atlantinės menkės |
1 800 |
Pelaginiai paprastieji jūriniai ešeriai |
1 700 |
Dugniniai paprastieji jūriniai ešeriai |
1 700 |
Juodieji paltusai |
4 375 |
Šiaurinės paprastosios krevetės |
3 240 |
Stintenės |
190 |
Grenadieriai |
975 |
Priegauda |
1 990 |
III SKYRIUS
TECHNINĖS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMO PRIEMONĖS
1. Prieš laikino protokolo taikymo pradžią Grenlandijos kompetentinga institucija ES kompetentingai institucijai anglų kalba pateikia atitinkamus Grenlandijos teisės aktus, susijusius su stebėsena, kontrole bei priežiūra ir techninėmis išteklių išsaugojimo priemonėmis.
IV SKYRIUS
STEBĖSENA, KONTROLĖ IR PRIEŽIŪRA
1 skirsnis
Sužvejotų žuvų kiekio registravimas ir ataskaitų teikimas
1. Kol abi šalys bendrai įdiegs elektroninio duomenų perdavimo sistemą (angl. santrumpa ERS), nepažeidžiant vėliavos valstybės Žvejybos stebėjimo centro (ŽSC) taikomų ataskaitų teikimo reikalavimų, ES laivai, turintys leidimą žvejoti pagal susitarimą, sužvejotų žuvų kiekį Grenlandijos kompetentingai institucijai praneša toliau nurodytu būdu. Pradėta naudoti ERS sistema pakeis 1, 2 ir 3 skirsniuose išdėstytas elektroninio duomenų perdavimo nuostatas.
2. Pagal susitarimą žvejojančių ES žvejybos laivų kapitonai žvejybos žurnale registruoja kiekvieno reiso Grenlandijos žvejybos zonoje operacijas, nurodydami visus sužvejotų ir laive laikomų arba į jūrą išmestų (atsižvelgiant į protokolo 3 straipsnio 4 dalį) kiekvienos rūšies žuvų kiekius, viršijančius 50 kg gyvojo svorio. Grenlandijos kompetentinga institucija paprašyta pateikia atitinkamus žvejybos žurnalus pagal tikslines rūšis ir žvejybos įrankius – ji juos išsiunčia laivo atstovui (agentui), nurodytam žvejybos leidimo paraiškos formoje, kuri pateikta 1 priedėlyje. Kiekvieno tipo žurnalo pavyzdys taip pat pateikiamas ES kompetentingai institucijai ir atitinkamos vėliavos valstybės ŽSC. Jei žurnalo forma pakeičiama, ES kompetentinga institucija ir atitinkamos vėliavos valstybės ŽSC nedelsiant informuojami apie pakeitimus ir jiems pateikiamos naujos žurnalų redakcijos.
3. Kapitonas žvejybos žurnalą pildo kiekvieną ES žvejybos laivo veiklos, vykdomos pagal Grenlandijos žvejybos leidimą, dieną, nurodydamas visus kiekvienu tos dienos valksmu sužvejotų arba į jūrą išmestų žuvų kiekius.
4. Žvejybos žurnalas pildomas įskaitomai, didžiosiomis raidėmis; jį pasirašo kapitonas.
5. Kapitonas atsako už užregistruotų ir perduotų žvejybos žurnalo duomenų tikslumą.
6. Pasibaigus kiekvienam žvejybos reisui, žvejybos žurnalo kopija paštu, e. paštu arba faksu išsiunčiama Grenlandijos kompetentingai institucijai per 10 dienų nuo atvykimo į uostą. Žvejybos žurnalo kopiją kapitonas taip pat išsiunčia vėliavos valstybei.
7. Gavęs Grenlandijos kompetentingos institucijos prašymą, kapitonas (kiek tai įmanoma) taip pat perduoda papildomus iškrovimo duomenis.
8. ES laivui neįvykdžius sužvejotų žuvų kiekio ataskaitų teikimo nuostatų, Grenlandijos kompetentinga institucija turi teisę sustabdyti esamo žvejybos leidimo galiojimą tol, kol bus įvykdytos sužvejotų žuvų kiekio ataskaitų teikimo nuostatos. Pažeidimui pasikartojus, Grenlandijos kompetentinga institucija gali atsisakyti pratęsti atitinkamo laivo žvejybos leidimo galiojimą. ES kompetentinga institucija ir vėliavos valstybė tinkamai apie tai informuojama.
9. Bendrai sutarusios dėl elektroninio duomenų perdavimo sistemos, susijusios su ES laivų žvejybos Grenlandijos žvejybos zonoje veikla, valdymo ir įgyvendinimo gairių, abi šalys stengiasi kuo greičiau ją įdiegti. Ši elektroninio duomenų perdavimo sistema sudarys sąlygas keistis duomenimis, susijusiais su (sąrašas nėra baigtinis) laivo buvimo vieta, sužvejotų žuvų kiekiu, žvejybos veikla ir žvejybos leidimais.
10. Grenlandijos kompetentinga institucija kasmet ir (arba) ES kompetentingai institucijai paprašius informuoja ES kompetentingą instituciją apie žuvų kiekius, kuriuos Grenlandijos žvejybos zonoje sužvejojo trečiųjų šalių laivai, žvejojantys pagal protokole numatytas žvejybos galimybes.
2 skirsnis
Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos
1. ES laivo kapitonas, žvejojantis Grenlandijos žvejybos zonoje arba žvejybos tikslais ketinantis įplaukti į Grenlandijos žvejybos zoną, elektroninėmis priemonėmis, e. paštu arba faksu perduoda Grenlandijos kompetentingai institucijai toliau nurodytas ataskaitas ir pranešimus pagal atitinkamuose nacionaliniuose teisės aktuose (1) išdėstytas nuostatas:
a) |
pranešimą apie atvykimą – Grenlandijos kompetentingai institucijai ne vėliau kaip 5 dienos iki atvykimo. Apie bet kokius paskesnius su pranešimu apie atvykimą susijusius pokyčius turi būti nedelsiant pranešama Grenlandijos kompetentingai institucijai; |
b) |
pranešimą apie veiksmą – ne anksčiau kaip 24 valandos ir ne vėliau kaip 12 valandų iki atvykimo; |
c) |
pranešimą apie veiksmą – prieš išplaukdamas žvejoti iš Grenlandijos žvejybos zonoje esančio uosto arba prieš išplaukdamas tęsti žvejybos iš toje teritorijoje esančios iškrovimo vietos, žvejybos laivas apie tai praneša (pranešimas apie veiksmą); |
d) |
savaitinę ataskaitą – kol žvejybos laivas vykdo veiksmą, t. y. nuo tada, kai jis pateikė pranešimą apie veiksmą, iki tada, kai jis pateikė pranešimą apie veiksmo pabaigą, kiekvieną pirmadienį iki 10.00 val. (UTC) teikiamos ataskaitos (savaitinės ataskaitos). Pirmoji savaitinė ataskaita apima laikotarpį nuo atvykimo į Grenlandijos žvejybos zoną arba išvykimo iš Grenlandijos žvejybos zonoje esančio uosto iki kito sekmadienio 24.00 val. (UTC). Kitos savaitinės ataskaitos apima laikotarpį nuo pirmadienio 00.00 val. (UTC) iki sekmadienio 24.00 val. (UTC). Kai laivui suteiktos žvejybos galimybės arba Grenlandijos vykdomajame potvarkyje dėl kvotų nustatytas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis yra beveik išnaudotas, Grenlandijos žvejybos licencijų kontrolės institucija (GFLK) turi teisę reikalauti, kad atitinkami laivai kasdien siųstų ataskaitas, kuriose pateikiama tokia pati informacija kaip savaitinėje ataskaitoje. Tokiais atvejais savaitinės ataskaitos ir laivo buvimo vietos ataskaitos neteikiamos; |
e) |
pranešimą apie išvykimą – žvejybos laivai, planuojantys išplaukti iš Grenlandijos žvejybos zonos, apie tai praneša (pranešimas apie išvykimą) ne vėliau kaip prieš 48 valandas; |
f) |
pranešimą apie veiksmo pabaigą – prieš išplaukdamas iš Grenlandijos žvejybos zonos, žvejybos laivas apie tai praneša (pranešimas apie veiksmo pabaigą); |
g) |
pranešimą apie veiksmo pabaigą – prieš atvykdamas į uostą ar iškrovimo vietą Grenlandijos žvejybos zonoje, žvejybos laivas apie tai praneša (pranešimas apie veiksmo pabaigą). |
3 skirsnis
Iškrovimas ir perkrovimas
1. ES laivo kapitonas arba atstovas (agentas), pageidaujantis Grenlandijos uoste iškrauti arba perkrauti Grenlandijos žvejybos zonoje sužvejotas žuvis, praneša apie tai Grenlandijos kompetentingai institucijai pagal atitinkamuose žvejybos teisės aktuose išdėstytas nuostatas.
2. Ne vėliau kaip prieš 72 valandas iki iškrovimo arba perkrovimo būtina pranešti šiuos duomenis:
a) |
laivo, iš kurio iškraunama arba perkraunama, identifikavimo duomenis; |
b) |
perkrovimo arba iškrovimo uostą, nurodytą pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. santrumpa FAO) uostų kodų sąrašą; |
c) |
numatomą iškrovimo arba perkrovimo datą ir laiką; |
d) |
iškraunamų arba perkraunamų kiekvienos rūšies žuvų kiekį (nurodytą FAO triraidžiu kodu ir išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba prireikus žuvų skaičiumi); |
e) |
sužvejotų žuvų paskirtį po žuvų iškrovimo arba perkrovimo (jei žinoma) – t. y. rinkai, privačiam vartojimui, kita; |
f) |
perkrovimo atveju – laivo identifikavimo duomenis ir laivo, į kurį perkraunama, tipą. |
3. Perkrovimo operacija vykdoma gavus išankstinį leidimą, kurį Grenlandija, gavusi pirmiau minėtą pranešimą, per 24 valandas pateikia laivo kapitonui arba savininkui.
4. Kapitonas ir (arba) jo atstovas atsako už užregistruotų ir perduotų iškrovimo ir perkrovimo deklaracijų duomenų tikslumą.
4 skirsnis
Palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema (LSS)
1. Laivų buvimo vietos pranešimai. LSS sistema
1.1. ES laivuose, turinčiuose žvejybos leidimus pagal susitarimą ir vykdančiuose veiklą Grenlandijos žvejybos zonoje arba žvejojančiuose pagal Grenlandijos kvotą NEAFC vandenyse (kaip nurodyta 4 priedėlyje), turi būti tinkamai veikianti palydovinio sekimo (laivų stebėjimo sistemos – LSS) įranga, galinti nuolat ir ne rečiau kaip kas valandą automatiškai perduoti laivo buvimo vietos duomenis sausumoje esančiam vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC).
1.2. Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai siunčia atitinkamų laivų buvimo vietos pranešimus Grenlandijos ŽSC.
1.3. Jeigu nustatoma, kad laivas Grenlandijos žvejybos zonoje veiklą vykdo neturėdamas tinkamai veikiančios LSS įrangos ir nesilaikoma šio skirsnio 3 punkto nuostatų, Grenlandijos institucija turi teisę nedelsdama sustabdyti to žvejybos laivo žvejybos leidimo galiojimą. Grenlandijos kompetentinga institucija atitinkamos vėliavos valstybės ŽSC nedelsdama pateikia pranešimą. ES kompetentingai institucijai ir vėliavos valstybei nedelsiant pranešama apie bet kokį žvejybos leidimo galiojimo sustabdymą.
1.4. Kiekvienas buvimo vietos pranešimas įforminamas pagal 3 priedėlį ir jame pateikiami:
a) |
laivo identifikavimo duomenys; |
b) |
paskutinė geografinė laivo buvimo vieta (ilguma, platuma), nurodoma su ne didesne kaip 500 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu; |
c) |
buvimo vietos užregistravimo data ir laikas; |
d) |
laivo greitis ir kursas. |
1.5. Pirmoji buvimo vieta, užregistruota įplaukus į Grenlandijos žvejybos zoną, žymima kodu „ENT“. Visos vėlesnės buvimo vietos žymimos kodu „POS“, išskyrus pirmąją buvimo vietą, užregistruotą išplaukus iš Grenlandijos žvejybos zonos – ji žymima kodu „EXT“.
1.6. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina automatinį buvimo vietos pranešimų perdavimą, o prireikus – jų perdavimą rankiniu būdu. Buvimo vietos pranešimai perduodami, registruojami ir saugomi saugiu būdu ir laikomi trejus metus.
2. LSS integralumas
2.1. LSS techninės ir programinės įrangos komponentai apsaugomi nuo klastojimo, t. y. negalima įvesti arba siųsti klaidingų buvimo vietos duomenų ir jų neturi būti galima reguliuoti rankiniu būdu. Sistema yra visiškai automatinė ir veikia bet kuriuo metu, nepriklausomai nuo aplinkos sąlygų. Draudžiama palydovinio sekimo įrenginį ardyti, gadinti, padaryti neveikiantį ar kaip nors kitaip trikdyti jo veikimą. Laivų kapitonai visų pirma visuomet užtikrina, kad:
a) |
jų laivo LSS sistema tinkamai veiktų ir buvimo vietos pranešimai būtų tinkamai perduodami vėliavos valstybės ŽSC; |
b) |
duomenys nebūtų niekaip pakeisti; |
c) |
prie palydovinio sekimo įrenginio prijungta (-os) antena (-os) nebūtų niekaip užstojama (-os); |
d) |
jokiais būdais nebūtų pertrauktas elektros tiekimas palydovinio sekimo įrenginiui ir |
e) |
palydovinio sekimo įrenginys nebūtų pašalintas iš laivo. |
2.2. Žvejybos leidimą turinčio žvejybos laivo kapitonas laikomas atsakingu už bet kokią įrodymais pagrįstą laivo LSS manipuliaciją, kuria siekiama sutrikdyti jos veikimą arba suklastoti laivo buvimo vietos pranešimus. Už bet kokį pažeidimą taikomos galiojančiuose šalies, kurios vandenyse buvo padarytas pažeidimas, teisės aktuose numatytos nuobaudos.
3. Laivo pranešimai sugedus LSS
3.1. Grenlandijos zonoje esančio laivo sugedusi LSS pataisoma arba pakeičiama nauja per 30 kalendorinių dienų nuo tos dienos, kurią gedimas praneštas vėliavos valstybei. ES institucijai šis faktas pranešamas kuo greičiau.
3.2. Minėtuoju laikotarpiu laivas apie savo buvimo vietą pagal šio skirsnio 1.4. punktą rankiniu būdu privalo pradėti informuoti vėliavos valstybės ŽSC kitomis esamomis ryšių priemonėmis, visų pirma, e. paštu, radijo ryšiu arba faksu. Buvimo vietos pranešimai rankiniu būdu perduodami ne rečiau kaip kas 4 valandas.
3.3. Pasibaigus trisdešimties dienų laikotarpiui, laivui vykdyti žvejybos veiklos Grenlandijos žvejybos zonoje nebeleidžiama.
4. Saugus ŽSC keitimasis buvimo vietos pranešimais
4.1. Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai siunčia atitinkamų laivų buvimo vietos pranešimus Grenlandijos ŽSC.
4.2. Abiejų šalių ŽSC apsikeičia kontaktiniais duomenimis, pvz., e. pašto adresais, fakso, telekso ir telefono numeriais, ir nedelsdami vieni kitus informuoja apie šių kontaktinių duomenų pasikeitimus.
4.3. Nedarant poveikio ateityje įgyvendinsimiems pokyčiams, atitinkami ŽSC ir vėliavos valstybės buvimo vietos pranešimus vieni kitiems perduoda elektroniniu būdu naudodami HTTPS protokolą. Grenlandijos institucijos ir atitinkamos vėliavos valstybės ŽSC keičiasi sertifikatais.
4.4. Pagal susitarimą Grenlandijai perduotų laivo buvimo vietos duomenų institucijoms, kurios nėra Grenlandijos žvejybos kontrolės arba stebėsenos institucijos, jokiomis aplinkybėmis negalima atskleisti taip, kad pagal juos būtų galima nustatyti konkretaus laivo tapatybę.
4.5. Nepažeidžiant ankstesnės dalies, LSS duomenys gali būti naudojami mokslo arba tyrimų tikslais su sąlyga, kad naudotojai jų neskelbs taip, kad būtų galima nustatyti konkretaus laivo tapatybę.
5. Pranešimų siuntimo sistemos veikimo sutrikimai
5.1. Grenlandijos kompetentinga institucija ir ES vėliavos valstybių ŽSC užtikrina savo elektroninės įrangos suderinamumą ir nedelsdami praneša vieni kitiems apie bet kokį sutrikimą siunčiant ir priimant buvimo vietos pranešimus, kad kuo greičiau būtų rastas techninis sprendimas.
5.2. ŽSC ryšio pertrūkiai neturi poveikio laivų veiklai.
5.3. Visi sutrikimo metu neperduoti pranešimai kuo skubiau išsiunčiami atnaujinus atitinkamų ŽSC ryšį.
6. ŽSC eksploatacinės priežiūros darbai
6.1. Apie planinius ŽSC eksploatacinės priežiūros darbus, dėl kurių gali būti paveiktas keitimasis LSS duomenimis, vienas ŽSC kitam ŽSC praneša ne vėliau kaip prieš septyniasdešimt dvi (72) valandas ir, jei įmanoma, nurodo eksploatacinės priežiūros darbų datą ir trukmę. Apie neplanuotus eksploatacinės priežiūros darbus kitam ŽSC pranešama kuo greičiau.
6.2. Atliekant eksploatacinės priežiūros darbus, LSS duomenų teikimas gali užtrukti, kol sistema vėl ims veikti. Atitinkami LSS duomenys išsiunčiami iškart po to, kai buvo užbaigti eksploatacinės priežiūros darbai.
6.3. Jei eksploatacinės priežiūros darbai trunka ilgiau negu dvidešimt keturias (24) valandas, LSS duomenys kitam ŽSC perduodami tarpusavyje sutartomis alternatyviomis elektroninio ryšio priemonėmis.
6.4. Vykstant kurio nors ŽSC eksploatacinės priežiūros darbams, Grenlandija informuoja savo kompetentingas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros institucijas, kad Grenlandijos ŽPC nemanytų, jog ES laivai pažeidžia prievolę perduoti LSS duomenis.
5 skirsnis
Patikrinimai jūroje ir uoste
1. Žvejybos leidimus turinčių ES laivų patikrinimus Grenlandijos žvejybos zonoje arba uostuose vykdo Grenlandijos laivai ir inspektoriai, aiškiai pripažinti pagal tarptautinę konvenciją.
2. Prieš įlipdamas į laivą, įgaliotasis inspektorius praneša ES laivui apie sprendimą atlikti patikrinimą. Prieš atlikdami patikrinimą, žvejybos inspektoriai privalo pateikti savo tapatybės ir pareigų įrodymą.
3. Inspektoriai ES laive būna ne ilgiau nei reikalinga su patikrinimu susijusioms užduotims atlikti. Patikrinimą jie atlieka taip, kad jo poveikis laivui, jo žvejybos veiklai ir kroviniui būtų kuo mažesnis.
4. Patikrinimai uostuose atliekami remiantis FAO priemonėmis ir atitinkamos RŽVO nustatytomis uosto valstybės priemonėmis.
5. Grenlandijos kompetentinga institucija gali įgalioti ES stebėti, kaip atliekamas patikrinimas.
6. ES laivo kapitonas inspektoriams padeda patekti į laivą ir stengiasi palengvinti jų darbą.
7. Inspektoriai nesikiša į ES laivo kapitono, vėliavos valstybės ir (arba) laivo savininko santykius. Kapitonų neprašoma atskleisti neskelbtinos komercinės informacijos atvirais radijo kanalais.
8. Kiekvieno patikrinimo pabaigoje inspektoriai parengia patikrinimo ataskaitą. ES laivo kapitonas į patikrinimo ataskaitą turi teisę įrašyti savo pastabas. Patikrinimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir ES laivo kapitonas. Jei kapitonas atsisako pasirašyti dokumentą, jis raštu pateikia atsisakymo priežastis, o inspektorius dokumente įrašo „pasirašyti atsisakyta“.
9. Prieš palikdami laivą inspektoriai ES laivo kapitonui įteikia patikrinimo ataskaitos kopiją. Nepažeisdama 7 skirsnio 1 punkte nurodytų nuostatų, Grenlandijos kompetentinga institucija išsiunčia elektroninę patikrinimo ataskaitos kopiją ES kompetentingai institucijai ir vėliavos valstybei narei per aštuonias kalendorines dienas nuo patikrinimo. Jei reikia, ši informacija išsiunčiama atitinkamoms regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms (RŽVO).
6 skirsnis
Stebėtojų programa
1. Žvejybos operacijoms Grenlandijos žvejybos zonoje taikoma Grenlandijos teisėje numatyta stebėtojų programa. ES žvejybos laivų, turinčių žvejybos leidimą žvejoti Grenlandijos žvejybos zonoje, kapitonai priimdami į laivą stebėtojus bendradarbiauja su Grenlandijos kompetentingomis institucijomis.
2. Stebėtojo atlyginimą ir socialines įmokas moka Grenlandijos kompetentingos institucijos.
3. Stebėtojas į laivą įlaipinamas uoste, dėl kurio bendrai susitarė Grenlandijos kompetentinga institucija ir laivo savininkas. Jei stebėtojas neatvyksta per 3 valandas nuo nustatytos įlaipinimo į laivą datos ir valandos, laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo pareigos įlaipinti stebėtoją į laivą. Laivas gali palikti uostą ir pradėti žvejybos operacijas.
4. Būdami laive stebėtojai:
a) |
imasi visų reikiamų priemonių, kad nenutrūktų žvejybos operacijos ar kad joms nebūtų trukdoma; |
b) |
tausoja laive esantį turtą ir įrangą ir |
c) |
užtikrina visų laive esančių dokumentų konfidencialumą. |
5. Būdami laive stebėtojai atlieka tik tokias užduotis:
a) |
tikrina laivo žurnalo įrašus, įskaitant sužvejotų žuvų kiekį pagal rūšis, kiekius, gyvąjį ir perdirbtą svorį, taip pat valksmo ir LSS ataskaitas; |
b) |
registruoja išsamius kasdienės laivo veiklos duomenis, nepriklausomai nuo to, laivas žvejoja ar ne; |
c) |
po kiekvieno valksmo registruoja žvejybos įrankio tipą, tinklo akių dydį, priedus, duomenis apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas, koordinates, gylį, žvejybos įrankio sąlyčio su dugnu laiką, sužvejotų žuvų kiekį pagal rūšis, į jūrą išmetamų žuvų kiekį ir laive paliekamą verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų kiekį ir |
d) |
stebi palydovinio sekimo sistemos veikimą ir praneša apie bet kokius pertrūkius ar jos veikimo trikdymą. |
6. Kiekviename laive stebėtojui teikiamas maitinimas ir apgyvendinimas, kuris yra ne blogesnis negu laivo pareigūnams teikiamas maitinimas ir apgyvendinimas.
7. Kapitonas bendradarbiauja ir teikia pagalbą tiek, kiek būtina, kad stebėtojas galėtų atlikti savo pareigas. Taip bendradarbiaujant, be kita ko, stebėtojui sudaromos sąlygos prireikus prieiti prie laive laikomų sužvejotų žuvų, įskaitant sužvejotas žuvis, kurias ketinama išmesti į jūrą.
8. Žvejybos stebėtojai jūroje turi būti perkeliami patyrusios įgulos dienos šviesoje, saugiomis sąlygomis ir su sąlyga, kad žvejybos stebėtojai visiškai su tuo sutinka, taip pat apskritai užtikrinant geriausias saugos sąlygas.
9. Perkėlimo jūroje atveju laivo kapitonas visapusiškai bendradarbiauja siekdamas užtikrinti stebėtojo saugumą.
10. Stebėtojo ataskaita
10.1. Prieš palikdamas laivą, stebėtojas laivo kapitonui įteikia savo stebėjimo ataskaitą. Laivo kapitonas turi teisę į stebėtojo ataskaitą įrašyti savo pastabas. Ataskaitą pasirašo stebėtojas ir kapitonas. Stebėtojas ataskaitos kopiją palieka kapitonui.
10.2. Gavusi ES kompetentingos institucijos arba vėliavos valstybės narės prašymą, Grenlandijos kompetentinga institucija per 8 darbo dienas perduoda joms stebėtojo ataskaitos kopiją.
7 skirsnis
Pažeidimai
1. Pažeidimų nagrinėjimas
1.1. Bet koks ES žvejybos laivo, turinčio pagal šio priedo nuostatas išduotą žvejybos leidimą, Grenlandijos žvejybos zonoje padarytas pažeidimas turi būti paminėtas patikrinimo ataskaitoje.
1.2. Tai, kad kapitonas pasirašo patikrinimo ataskaitą, nepažeidžia kapitono ir (arba) laivo savininko teisių į gynybą nustatyto pažeidimo atveju.
1.3. Kiekvieno pažeidimo, padaryto Grenlandijos žvejybos zonoje ES laivo, turinčio pagal susitarimą išduotą žvejybos leidimą, atveju pranešimas apie nustatytą pažeidimą bei kapitonui ar žvejybos įmonei pritaikytas papildomas sankcijas siunčiamas tiesiai laivų savininkams, vadovaujantis galiojančiuose Grenlandijos teisės aktuose nustatyta tvarka.
1.4. Grenlandijos kompetentinga institucija ES kompetentingai institucijai ir vėliavos valstybei narei e. paštu kuo greičiau išsiunčia patikrinimo ataskaitos ir pažeidimo pranešimo kopiją.
1.5. Kai pažeidimui sureguliuoti reikalinga teisminė procedūra, prieš ją pradedant ir jei pažeidimas nesusijęs su kriminaliniu nusikaltimu, dėl įtariamo pažeidimo bandoma susitarti draugiškai per 4 dienas nuo pažeidimo pranešimo. Jei problemos draugišku susitarimu išspręsti negalima, pradedama teisminė procedūra.
2. Laivo sulaikymas
2.1. Grenlandija nedelsdama praneša ES kompetentingai institucijai ir vėliavos valstybei apie bet kokį ES žvejybos laivo, turinčio pagal susitarimą išduotą žvejybos leidimą, sulaikymą. Šiame pranešime pateikiamos sulaikymo priežastys, prie jo pridedami pažeidimą patvirtinantys dokumentai.
2.2. Prieš imdamasi bet kokių kitų priemonių prieš sulaikytąjį ES laivą, jo kapitoną, įgulą arba krovinį – išskyrus įrodymams apsaugoti skirtas priemones – Grenlandija paskiria už tyrimą atsakingą pareigūną ir, ES institucijai prašant, per vieną darbo dieną nuo pranešimo apie laivo sulaikymą organizuoja informacinį susitikimą. Šiame susitikime gali dalyvauti vėliavos valstybės atstovas ir laivo savininkas.
3. Nuobaudos už pažeidimus
3.1. Nuobaudą už pažeidimą Grenlandija skiria remdamasi galiojančių nacionalinių teisės aktų nuostatomis.
3.2. Jei draugiškai susitarti pavyksta, bet kokia mokėtina nuobauda nustatoma atsižvelgiant į Grenlandijos nacionalinius teisės aktus.
4. Teisminė procedūra. Banko užstatas
4.1. Jei draugiškai susitarti nepavyksta ir pažeidimo byla atsiduria kompetentingame teisme, pažeidimą padariusio ES žvejybos laivo savininkas Grenlandijos kompetentingos institucijos nurodytam bankui pateikia banko užstatą, o jo suma, kurią nustato Grenlandijos kompetentinga institucija, yra padengiamos su ES žvejybos laivo sulaikymu susijusios išlaidos, numatoma bauda ir galima kompensacija. Banko užstatas užšaldomas iki teisminės procedūros pabaigos. Tačiau, kai teisminė procedūra trunka daugiau kaip 4 metus, Grenlandijos kompetentinga institucija reguliariai informuoja ES kompetentingą instituciją ir atitinkamą vėliavos valstybę apie veiksmus, kurių imamasi siekiant užbaigti teisminę procedūrą.
4.2. Paskelbus nuosprendį, banko užstato užšaldymas panaikinamas ir laivo savininkui nedelsiant grąžinamas:
a) |
visas užstatas, jei nepritaikoma jokia nuobauda; |
b) |
grąžinamas užstato likutis, jei nuobaudos suma mažesnė už banko užstato dydį. |
4.3. Teisminė procedūra pradedama, kai tik tai galima pagal nacionalinę teisę.
4.4. Apie teisminės procedūros rezultatus Grenlandija praneša ES per 14 dienų nuo nuosprendžio paskelbimo.
5. Laivo ir įgulos suvaržymo panaikinimas
5.1. Pateikus bankui užstatą, sumokėjus nuobaudą arba įvykdžius pagal draugišką susitarimą nustatytas prievoles, ES žvejybos laivui leidžiama išplaukti iš uosto ir tęsti žvejybos veiklą.
V SKYRIUS
LAIKINOS BENDROSIOS ĮMONĖS
1 skirsnis
Laikinų bendrųjų įmonių ir bendrųjų įmonių projektų vertinimo metodas ir kriterijai
1. Atsiradus galimybei steigti laikinas bendrąsias įmones arba bendrąsias įmones kartu su Grenlandijos įmonėmis, Grenlandija nedelsdama informuoja apie tai ES kompetentingą instituciją. ES kompetentinga institucija atitinkamai informuoja visas ES valstybes nares. Bendrųjų įmonių projektai pateikiami ir vertinami pagal šio skyriaus nuostatas.
2. Taikant susitarimo 10 straipsnio f punktą, ES kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 10 darbo dienų iki jungtinio komiteto posėdžio pateikia Grenlandijai su ES veiklos vykdytojais susijusių laikinų bendrųjų įmonių ir bendrųjų įmonių projekto (-ų) techninę dokumentaciją. Projektai pateikiami ES kompetentingai institucijai per atitinkamos (-ų) ES valstybės (-ių) narės (-ių) institucijas.
3. Jungtinis komitetas visų pirma skatina ES laivus iki galo išnaudoti protokolo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų rūšių orientacines kvotas. Jeigu jungtinis komitetas, nesiremdamas mokslinėmis rekomendacijomis, nusprendė kokios nors rūšies atžvilgiu sumažinti protokolo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas žvejybos galimybes, laikinų bendrųjų įmonių arba bendrųjų įmonių projektai, susiję su ta pačia rūšimi ir tais pačiais kalendoriniais metais, nebus svarstomi.
4. Jungtinis komitetas vertina projektus pagal tokius kriterijus:
a) |
tikslinę (-es) rūšį (-is) ir žvejybos zoną (-as); |
b) |
išteklių būklę atsižvelgiant į geriausias turimas mokslines rekomendacijas ir atsargumo principą; |
c) |
laivo (-ų) duomenis ir siūlomoms žvejybos operacijoms tinkančią technologiją; |
d) |
laikinų bendrųjų įmonių atveju – bendrą veiklos trukmę ir žvejybos operacijų trukmę ir |
e) |
ankstesnę ES laivo savininko ir bet kurio Grenlandijos partnerio patirtį žuvininkystės sektoriuje. |
5. Atlikęs 3 dalyje nurodytą įvertinimą, jungtinis komitetas pateikia nuomonę apie projektus.
6. Protokolo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų rūšių atveju laikinų bendrųjų įmonių arba bendrųjų įmonių ES laivų sužvejoti žuvų kiekiai neturi pažeisti galiojančių ES valstybių narių pasidalijimo susitarimų.
2 skirsnis
Sąlygos, susijusios su galimybe naudotis laikinų bendrųjų įmonių ištekliais
1. Žvejybos leidimai
1.1. Jei jungtinis komitetas laikinų bendrųjų įmonių projektui pritaria, atitinkamas (-i) ES laivas (-ai) pagal II skyriaus nuostatas pateikia žvejybos leidimo paraišką. Šioje paraiškoje aiškiai nurodoma, kad ji susijusi su laikina bendrąja įmone.
1.2. Žvejybos leidimas išduodamas laikinos bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpiui, tačiau bet kuriuo atveju ne ilgesniam negu kalendorinių metų laikotarpiui.
1.3. Žvejybos leidime aiškiai nurodoma, kad sužvejotų žuvų kiekiai atitiks Grenlandijos institucijų skirtas žvejybos galimybes laikantis atitinkamo Grenlandijos BLSK, bet neatsižvelgiant į žvejybos galimybes pagal protokolo 3 straipsnio 1 dalį.
2. Laivų keitimas
2.1. Laikinos bendrosios įmonės naudojamą ES laivą pakeisti kitu panašaus pajėgumo ir techninių specifikacijų ES laivu galima tik remiantis tinkamai pagrįstomis priežastimis ir abiejų šalių susitarimu.
VI SKYRIUS
EKSPERIMENTINĖ ŽVEJYBA
1. Taikant susitarimo 9 straipsnį ir 10 straipsnio g punktą, jei ES kompetentinga institucija pranešė Grenlandijai apie tai, kad yra suinteresuota dalyvauti protokolo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų rūšių ir išteklių eksperimentinėje žvejyboje, taikomos toliau nurodytos nuostatos.
1.1. ES kompetentinga institucija ne vėliau kaip 15 dienų iki jungtinio komiteto posėdžio pateikia Grenlandijai techninę dokumentaciją, kurioje nurodoma:
a) |
tikslinė (-s) rūšis (-ys); |
b) |
siūlomi kampanijos techniniai parametrai (per operaciją naudotina technologija, trukmė, žvejybos zonos, kt.) ir |
c) |
numatoma nauda moksliniams tyrimams ir žuvininkystės sektoriaus plėtrai dėl ES dalyvavimo eksperimentinėje kampanijoje. |
1.2. Grenlandija jungtiniam komitetui praneša:
a) |
vietos ir trečiųjų šalių laivų vykdomų atitinkamų eksperimentinės žvejybos kampanijų duomenis ir sąlygas; |
b) |
su ta pačia rūšimi susijusių ankstesnių eksperimentinių kampanijų rezultatus ir |
c) |
esamą mokslinę ir kitą informaciją. |
2. Jungtinis komitetas įvertina techninę dokumentaciją, tinkamai atsižvelgdamas į turimas geriausias mokslines rekomendacijas ir atsargumo principą.
3. Jeigu jungtinis komitetas pritaria ES dalyvavimui, jo apimčiai ir techniniams eksperimentinės žvejybos kampanijos parametrams, ES laivai, vadovaudamiesi II skyriaus nuostatomis, pateikia žvejybos leidimų paraiškas. Žvejybos leidimai neturi galioti ilgiau negu iki kalendorinių metų pabaigos.
4. Eksperimentinėje žvejyboje dalyvaujantiems ES laivams taikomos visos IV skyriaus nuostatos.
5. Nepažeisdami 4 dalies, per eksperimentinę kampaniją atitinkami ES laivai:
a) |
praneša Grenlandijos kompetentingai institucijai apie kampanijos pradžią ir prieš pradėdami eksperimentinę žvejybą pateikia laive jau esančių sužvejotų žuvų kiekio deklaraciją; |
b) |
Grenlandijos gamtos išteklių institutui, Grenlandijos kompetentingai institucijai ir Europos Komisijai kas savaitę teikia ataskaitas apie per dieną ir per vieną valksmą sužvejotų žuvų kiekius, įskaitant kampanijos techninių parametrų aprašymą (buvimo vietą, gylį, datą ir valandą, sužvejotų žuvų kiekius ir kitas pastabas ar komentarus); |
c) |
užtikrina, kad laive būtų vienas Grenlandijos stebėtojas arba Grenlandijos kompetentingos institucijos išrinktas stebėtojas. Stebėtojo užduotis – rinkti mokslinę informaciją apie sužvejotų žuvų kiekius ir imti jų mėginius. Su stebėtoju elgiamasi kaip su laivo pareigūnu, o laivo savininkas padengia stebėtojo buvimo laive išlaidas. Sprendimą dėl stebėtojo buvimo laive laiko, trukmės ir įlaipinimo bei išlaipinimo uosto priima Grenlandijos kompetentinga institucija; ir |
d) |
praneša Grenlandijos kompetentingai institucijai apie eksperimentinės kampanijos pabaigą ir prieš išplaukdami iš Grenlandijos žvejybos zonos pristato laivus patikrinti, jei to reikalauja Grenlandijos kompetentinga institucija. |
6. Eksperimentinės kampanijos tikslus atitinkantys ir per ją sužvejotų žuvų kiekiai lieka laivo savininko nuosavybė.
7. Grenlandijos kompetentinga institucija skiria asmenį ryšiams, atsakingą už bet kokių nenumatytų problemų, galinčių sutrukdyti eksperimentinės žvejybos eigą, sprendimą.
8. Remdamasi atitinkamų mokslinių patariamųjų įstaigų rekomendacijomis, Grenlandija gali reikalauti, kad būtų įgyvendinamos su eksperimentine žvejyba susijusios išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės, įskaitant draudimus žvejoti tam tikru laiku ir tam tikrame rajone.
(1) Grenlandijos Vietinės Vyriausybės 2010 m. gruodžio 9 d. vykdomasis potvarkis Nr. 18 dėl žvejybos atviroje jūroje priežiūros.
Šio priedo priedėliai
1 priedėlis. |
Žvejybos leidimo paraiškos forma |
2 priedėlis. |
Grenlandijos kompetentingos institucijos kontaktiniai duomenys |
3 priedėlis. |
LSS duomenų forma |
4 priedėlis. |
Pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos Grenlandijos ir NEAFC vandenyse lankstumo schema |
1 priedėlis
Žvejybos grenlandijos žvejybos zonoje leidimo paraiškos forma
1 |
Vėliavos valstybė |
|
2 |
Laivo pavadinimas |
|
3 |
ES laivyno registro numeris |
|
4 |
Išorinės identifikacijos raidės ir skaičius |
|
5 |
Registracijos uostas |
|
6 |
Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) |
|
7 |
IINMARSAT numeris (telefonas, teleksas, e. paštas) (1) |
|
8 |
Pastatymo metai |
|
9 |
IMO numeris (jei yra) |
|
10 |
Laivo tipas |
|
11 |
Žvejybos įrankio tipas |
|
12 |
Tikslinės rūšys ir kiekis |
|
13 |
Žvejybos rajonas (ICES arba NAFO) |
|
14 |
Žvejybos leidimo galiojimo laikotarpis |
|
15 |
Savininkai: fizinio arba juridinio asmens adresas, telefonas, teleksas, e. paštas |
|
16 |
Laivo operatorius: fizinio arba juridinio asmens adresas, telefonas, teleksas, e. paštas |
|
17 |
Laivo kapitono vardas, pavardė |
|
18 |
Įgulos narių skaičius |
|
19 |
Variklio galia (kW) |
|
20 |
Ilgis (L.O.A.) |
|
21 |
Talpa (GT) |
|
22 |
Užšaldymo pajėgumas tonomis per parą |
|
23 |
Atstovo (agento) vardas, pavardė ir adresas |
|
24 |
Adresas, kuriuo turėtų būti išsiųsta žvejybos leidimo paraiška |
European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, Fax +32 2 2962338 el. p. Mare-licences@ec.europa.eu |
(1) Gali būti persiųstas po paraiškos patvirtinimo.
2 priedėlis
Grenlandijos kompetentingos institucijos kontaktiniai duomenys
Ataskaitų ir pranešimų perdavimas
Pagal IV skyriaus 1, 2 ir 3 skirsnius teiktinos ataskaitos ir pranešimai rengiami grenlandų, danų arba anglų k.
— |
Pranešimai perduodami per pakrantės radiją, faksu arba e. paštu Grenlandijos žvejybos licencijų kontrolės institucijai (GFKL) ir Arkties vadovybei (AKO):
|
— |
Žvejybos žurnalai turi būti siunčiami:
|
Žvejybos leidimo paraiška
Apie žvejybos leidimų paraiškas ir kitus leidimus turi būti pranešama Žemės ūkio, medžioklės ir žuvininkystės ministerijai fakso numeriu +299 346355 arba e. paštu APNN@NANOQ.GL.
3 priedėlis
LSS duomenų forma
LSS pranešimų siuntimo kitos šalies ŽSC forma
1. |
ĮPLAUKIMO pranešimas
|
2. |
BUVIMO VIETOS pranešimas arba ataskaita
|
3. |
IŠPLAUKIMO pranešimas
|
4. |
Nurodymai dėl formos Perduodant duomenis kiekvienas pranešimas išdėstomas taip:
|
Šiame priede srities kodai pateikiami Šiaurės Atlanto komisijos nurodyta forma, kaip aprašyta NEAFC kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemoje.
(1) Pranešimo rūšis „MAN“ naudojama perduodant ataskaitas iš laivo, kurio palydovinio sekimo įrenginys sugedęs.
(2) Taikoma, tik jei laivas perduoda „POS“ pranešimus sumažintu dažnumu.
4 priedėlis
Pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos Grenlandijos ir NEAFC vandenyse lankstumo schema
1. Kad galėtų žvejoti pagal pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos Grenlandijos ir NEAFC vandenyse lankstumo schemą, laivas turi turėti Grenlandijos pagal protokolo priedo II skyriaus nuostatas išduotą žvejybos leidimą. Paraiškoje ir žvejybos leidime aiškiai nurodoma veikla, vykdoma už Grenlandijos žvejybos zonos ribų.
2. Laikomasi visų NEAFC priimtų tokiai žvejybai NEAFC reguliuojamame rajone taikomų priemonių.
3. Grenlandijos paprastųjų jūrinių ešerių kvotą laivas gali naudoti tik kai išnaudoja vėliavos valstybės jam paskirtą ES NEAFC paprastųjų jūrinių ešerių kvotos dalį.
4. Laikydamasis 5 dalies nuostatų, Grenlandijos kvotą laivas gali naudoti tame pačiame NEAFC rajone, kuriame išnaudojo savo NEAFC kvotą.
5. Grenlandijos kvotą paprastųjų jūrinių ešerių išsaugojimo rajone laivas gali naudoti laikydamasis sąlygų, nustatytų NEAFC rekomendacijoje dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių valdymo Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse, išskyrus Islandijos žvejybos zonai priklausančius vandenis.
6. NEAFC reguliuojamame rajone žvejybos veiklą vykdantis laivas, laikydamasis teisinių reikalavimų, per savo vėliavos valstybės ŽSC perduoda NEAFC LSS buvimo vietos ataskaitą. Laivui naudojant Grenlandijos kvotą NEAFC paprastųjų jūrinių ešerių išsaugojimo rajone, vėliavos valstybės ŽSC specialiai užtikrina, kad kas valandą siunčiamos laivo LSS buvimo vietos ataskaitos būtų perduodamos Grenlandijos ŽSC kuo realesniu laiku.
7. Laivo kapitonas užtikrina, kad NEAFC ir Grenlandijos institucijoms pateikiamose paprastųjų jūrinių ešerių, kurie buvo sužvejoti NEAFC reguliuojamame rajone pagal Grenlandijos žvejybos lankstumo schemą, kiekių ataskaitose būtų aiškiai nurodyta, kad tie kiekiai sužvejoti pagal Grenlandijos žvejybos leidimą, kuris išduotas vadovaujantis lankstumo schema.
a) |
Prieš pradėdamas žvejoti pagal Grenlandijos žvejybos leidimą, laivas perduoda PRANEŠIMO APIE VEIKSMĄ ataskaitą. |
b) |
Žvejojant pagal Grenlandijos žvejybos leidimą, kasdien ne vėliau kaip 23.59 val. (UTC) perduodama KASDIENĖ SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIO ataskaita. |
c) |
Užbaigdamas žvejybos pagal Grenlandijos kvotą veiklą, laivas perduoda PRANEŠIMO APIE VEIKSMO PABAIGĄ ataskaitą. |
PRANEŠIMO APIE VEIKSMĄ ATASKAITA, KASDIENĖ SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIO ATASKAITA ir PRANEŠIMO APIE VEIKSMO PABAIGĄ ATASKAITA teikiamos pagal priedo IV skyriaus 2 skirsnį.
8. Siekiant padidinti žuvų lervų išsiritimo rajonų apsaugą, žvejybos veikla pradedama ne anksčiau kaip NEAFC rekomendacijoje dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių valdymo Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse nurodytą datą.
9. Vėliavos valstybė ES institucijoms teikia pagal Grenlandijos kvotą Grenlandijos vandenyse ir NEAFC reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas. Jose nurodomi visi pagal lankstumo schemą sužvejotų žuvų kiekiai, aiškiai nurodant sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos leidimą, pagal kurį žuvys sužvejotos.
10. Žvejybos sezono pabaigoje kiekvienos vėliavos valstybės ŽSC Grenlandijos institucijoms perduoda pagal šią lankstumo schemą sužvejotų pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių kiekių statistinius duomenis.
REGLAMENTAI
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/29 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2015/2104
2015 m. lapkričio 18 d.
kuriuo uždraudžiama su Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti ledjūrio menkes Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1) |
Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2015/104 (2) nustatomos kvotos 2015 metams; |
(2) |
remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2015 metams skirtą kvotą; |
(3) |
todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Kvotos išnaudojimas
Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2015 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.
2 straipsnis
Draudimai
Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 18 d.
Komisijos vardu
Pirmininko pavedimu
João AGUIAR MACHADO
Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius
(1) OL L 343, 2009 12 22, p. 1.
(2) 2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 104/2015, kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 779/2014 (OL L 22, 2015 1 28, p. 1).
PRIEDAS
Nr. |
58/TQ104 |
Valstybė narė |
Švedija |
Ištekliai |
POK/04-N. |
Rūšys |
Ledjūrio menkė (Pollachius virens) |
Zona |
Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos |
Draudimo data |
2015 10 19 |
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/31 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/2105
2015 m. lapkričio 20 d.
kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką veiklioji medžiaga flumetralinas patvirtinama kaip keistina medžiaga ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 24 straipsnį kartu su jo 13 straipsnio 2 dalimi ir 78 straipsnio 2 dalimi,
kadangi:
(1) |
pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 7 straipsnio 1 dalį 2012 m. balandžio 3 d. bendrovė „Exponent International Ltd.“ bendrovės „Syngenta Crop Protection AG“ vardu pateikė Vengrijai paraišką dėl veikliosios medžiagos flumetralino patvirtinimo. Pagal to reglamento 9 straipsnio 3 dalį Vengrija, kaip valstybė narė ataskaitos rengėja, 2012 m. rugsėjo 28 d. pranešė Komisijai apie paraiškos priimtinumą; |
(2) |
2013 m. spalio 30 d. valstybė narė ataskaitos rengėja pateikė Komisijai vertinimo ataskaitos projektą, o jo kopiją – Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba), kurioje vertinama, ar tikėtina, kad veiklioji medžiaga atitinka patvirtinimo kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnyje; |
(3) |
Tarnyba laikėsi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 12 straipsnio 1 dalies nuostatų. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 12 straipsnio 3 dalį ji paprašė pareiškėjo valstybėms narėms, Komisijai ir Tarnybai pateikti papildomos informacijos. 2014 m. rugsėjo mėn. valstybė narė ataskaitos rengėja atnaujintos vertinimo ataskaitos projekto forma pateikė Tarnybai papildomos informacijos vertinimą; |
(4) |
2014 m. lapkričio 20 d. Tarnyba pareiškėjui, valstybėms narėms ir Komisijai pranešė savo išvadą dėl to, ar tikėtina, kad veiklioji medžiaga flumetralinas tenkina Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (2) 4 straipsnyje nustatytus patvirtinimo kriterijus. Tarnyba suteikė visuomenei galimybę susipažinti su šia išvada; |
(5) |
pareiškėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl peržiūros ataskaitos; |
(6) |
2015 m. gegužės 29 d. Komisija pateikė Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniam komitetui peržiūros ataskaitą dėl flumetralino ir reglamento projektą, kuriuo nustatoma, kad flumetralinas patvirtinamas; |
(7) |
nustatyta, kad yra laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnyje nustatytų patvirtinimo kriterijų, kai bent vienas augalų apsaugos produktas, kurio sudėtyje yra veikliosios medžiagos, naudojamas pagal vieną ar kelias tipiškas paskirtis, visų pirma peržiūros ataskaitoje išnagrinėtas ir išsamiai aprašytas paskirtis. Todėl tie patvirtinimo kriterijai laikomi įvykdytais; |
(8) |
tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus. Visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos; |
(9) |
vis dėlto Komisija mano, kad flumetralinas yra keistina medžiaga pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 24 straipsnį. Flumetralinas yra patvarioji ir nuodingoji medžiaga pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.7.2.1 ir 3.7.2.3 punktus, kadangi pusėjimo trukmė gėlame vandenyje yra daugiau kaip 40 dienų, o ilgalaikės nepastebimo poveikio koncentracijos vertė gėlavandeniams organizmams yra mažesnė kaip 0,01 mg/L. Todėl flumetralinas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 4 punkto antroje įtraukoje nurodytą sąlygą; |
(10) |
todėl tikslinga flumetraliną patvirtinti kaip keistiną medžiagą; |
(11) |
remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 24 straipsnio 2 dalimi, keistinos medžiagos turi būti atskirai išvardytos reglamente, nurodytame Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalyje. Todėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (3) priedą reikėtų papildyti E dalimi. Todėl tas reglamentas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
(12) |
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Veikliosios medžiagos, kaip keistinos medžiagos, patvirtinimas
Veiklioji medžiaga flumetralinas patvirtinama kaip keistina medžiaga, kaip nustatyta I priede.
2 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimai
1. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 1 straipsnio antra pastraipa pakeičiama šia pastraipa:
„Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 patvirtintos veikliosios medžiagos nurodytos šio reglamento priedo B dalyje. Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 patvirtintos pagrindinės medžiagos nurodytos šio reglamento priedo C dalyje. Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 patvirtintos nedidelės rizikos medžiagos nurodytos šio reglamento priedo D dalyje. Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 patvirtintos keistinos medžiagos nurodytos šio reglamento priedo E dalyje.“
2. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 20 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
Jean-Claude JUNCKER
(1) OL L 309, 2009 11 24, p. 1.
(2) EFSA Journal 2014;12(10):3816. Adresas internete: www.efsa.europa.eu
(3) 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (OL L 153, 2011 6 11, p. 1).
I PRIEDAS
Bendrinis pavadinimas, identifikacijos numeriai |
IUPAC pavadinimas |
Grynumas (1) |
Patvirtinimo data |
Patvirtinimo galiojimo pabaiga |
Konkrečios nuostatos |
||||||||||||
Flumetralinas CAS Nr. 62924-70-3 CIPAC Nr. 971 |
N-(2-chloro-6-fluorobenzil)-N-etil-α,α,α-trifluor-2,6-dinitro-p-toluidinas |
980 g/kg Priemaiša nitrozoaminas (apskaičiuota kaip nitrozo-dimetilaminas) turi neviršyti 0,001 g/kg techninėje medžiagoje. |
2015 m. gruodžio 11 d. |
2022 m. gruodžio 11 d. |
Įgyvendinant vienodus principus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje, atsižvelgiama į flumetralino peržiūros ataskaitos išvadas, visų pirma į jos I ir II priedėlius. Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:
Naudojimo sąlygose prireikus nurodomos rizikos mažinimo priemonės. Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją, susijusią su:
Pareiškėjas pateikia 1 ir 2 punktuose nurodytą informaciją Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai iki 2016 m. birželio 11 d. |
(1) Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatumą ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.
II PRIEDAS
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priede pridedama E dalis:
„E DALIS
Keistinos medžiago
|
Bendrinis pavadinimas, identifikacijos numeriai |
IUPAC pavadinimas |
Grynumas (1) |
Patvirtinimo data |
Patvirtinimo galiojimo pabaiga |
Konkrečios nuostatos |
||||||||||||
1 |
Flumetralinas CAS Nr. 62924-70-3 CIPAC Nr. 971 |
N-(2-chloro-6-fluorobenzil)-N-etil-α,α,α-trifluor-2,6-dinitro-p-toluidinas |
980 g/kg Priemaiša nitrozoaminas (apskaičiuota kaip nitrozo-dimetilaminas) turi neviršyti 0,001 g/kg techninėje medžiagoje. |
2015 m. gruodžio 11 d. |
2022 m. gruodžio 11 d. |
Įgyvendinant vienodus principus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje, atsižvelgiama į flumetralino peržiūros ataskaitos išvadas, visų pirma į jos I ir II priedėlius. Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:
Naudojimo sąlygose prireikus nurodomos rizikos mažinimo priemonės. Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją, susijusią su:
Pareiškėjas pateikia 1 ir 2 punktuose nurodytą informaciją Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai iki 2016 m. birželio 11 d. |
(1) Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatumą ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.“
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/35 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/2106
2015 m. lapkričio 20 d.
kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/936 nustatomos 2016 m. tekstilės kvotų valdymo ir paskirstymo taisyklės
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2015 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/936 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (1), ypač į jo 17 straipsnio 3 ir 6 dalis bei 21 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1) |
Reglamentu (ES) Nr. 2015/936 nustatyti kiekybiniai apribojimai, taikomi tam tikrų tekstilės gaminių, kurių kilmės šalis – tam tikros trečiosios šalys, importui ir skirstomi paraiškų pateikimo pirmumo tvarka; |
(2) |
pagal Reglamentą (ES) Nr. 2015/936 tam tikromis sąlygomis galima taikyti kitokius paskirstymo būdus, skaidyti kvotas į dalis arba skirti konkretaus kiekybinio apribojimo dalį išimtinai paraiškoms, prie kurių pridedami įrodymai, patvirtinantys ankstesnio importo kiekį; |
(3) |
2016 m. nustatytų tekstilės kvotų valdymo ir paskirstymo taisyklės turėtų būti priimtos iki kvotų metų pradžios, kad nebūtų nepagrįstai sutrikdytas prekybos srautų tęstinumas; |
(4) |
ankstesniais metais priimtos priemonės, pvz., nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1235/2014 (2), pasiteisino, todėl tikslinga priimti panašias taisykles 2016 m.; |
(5) |
siekiant patenkinti kuo didesnio ūkio subjektų skaičiaus poreikius, tikslinga lanksčiau taikyti pirmumo principu pagrįstą skirstymo metodą nustatant didžiausio kiekio, kurį pagal šį metodą galima paskirti kiekvienam ūkio subjektui, ribą; |
(6) |
siekiant užtikrinti nenutrūkstamą prekybos srautą ir veiksmingai administruoti kvotas, ūkio subjektams turėtų būti suteikta galimybė pateikti pirminę paraišką 2016 m. importo leidimui gauti tokiam pat kiekiui, kurį jie importavo 2015 m.; |
(7) |
kad kvotos būtų optimaliai išnaudotos, ūkio subjektui, kuris jau išnaudojo ne mažiau kaip pusę leisto kiekio, turėtų būti leista prašyti papildomo kiekio, jei kvotos dar neišnaudotos; |
(8) |
siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, importo leidimai turėtų galioti devynis mėnesius nuo išdavimo datos, bet ne ilgiau kaip iki metų pabaigos. Valstybės narės leidimus turėtų išduoti tik gavusios Komisijos pranešimą, kad kvotos kiekis dar neišnaudotas, ir tik tada, jeigu ūkio subjektai gali įrodyti, kad turi sutartį, ir patvirtinti (jeigu nėra konkrečių prieštaraujančių nuostatų), kad pagal šį reglamentą jiems dar nebuvo suteiktas Sąjungos importo leidimas atitinkamoms kategorijoms ir šalims. Tačiau kompetentingoms nacionalinėms institucijoms turėtų būti suteikta teisė importuotojo prašymu pratęsti leidimo, jei ne mažiau kaip pusė paskirto kiekio jau buvo panaudota iki paraiškos dienos, galiojimą dar trims mėnesiams ir iki 2017 m. kovo 31 d.; |
(9) |
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) Nr. 2015/936 30 straipsnį įsteigto Tekstilės komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šiuo reglamentu nustatomos Reglamento (ES) Nr. 2015/936 III priede nurodytų tam tikrų tekstilės gaminių importo kiekybinių kvotų 2016 m. valdymo taisyklės.
2 straipsnis
1 straipsnyje nurodytos kvotos skirstomos chronologine tvarka, kuria Komisija gauna valstybių narių pranešimus apie atskirų ūkio subjektų paraiškas dėl kiekių, neviršijančių I priede nurodyto didžiausio kiekio vienam ūkio subjektui.
Tačiau didžiausias kiekis netaikomas ūkio subjektams, kurie 2016 m. pateikdami pirmąją paraišką kompetentingoms nacionalinėms institucijoms gali įrodyti, kad iš nurodytų trečiųjų šalių ir nurodytų kategorijų prekių jie importavo daugiau nei didžiausią kiekvienai kategorijai nurodytą kiekį pagal 2015 m. jiems išduotus importo leidimus.
Tokiems ūkio subjektams kompetentingos institucijos gali leisti iš konkrečių trečiųjų šalių importuoti konkrečių kategorijų prekių ne daugiau, nei jie importavo 2015 m., jei neišnaudotas kvotos kiekis.
3 straipsnis
Importuotojai, jau sunaudoję 50 procentų arba daugiau pagal šį reglamentą jiems paskirto kiekio, gali teikti kitą paraišką dėl tos pačios kategorijos kiekio iš tos pačios trečiosios šalies, neviršijančio I priede nustatyto didžiausio kiekio.
4 straipsnis
1. II priede išvardytos kompetentingos nacionalinės institucijos nuo 2016 m. sausio 11 d. 10 val. Briuselio laiku gali informuoti Komisiją apie paraiškose gauti importo leidimus nurodytą kiekį.
2. Importo leidimus kompetentingos nacionalinės institucijos išduoda tik gavusios Komisijos pranešimą pagal Reglamento (ES) Nr. 2015/936 17 straipsnio 2 dalį, kad galima importuoti prašomą kiekį.
Leidimus jos išduoda tik tada, jeigu ūkio subjektas:
a) |
įrodo, kad turi sutartį dėl prekių tiekimo, ir |
b) |
raštu patvirtina, kad atitinkamoms kategorijoms ir iš atitinkamų šalių
|
3. Importo leidimai galioja devynis mėnesius nuo išdavimo dienos, bet ne ilgiau kaip iki 2016 m. gruodžio 31 d.
Tačiau kompetentingos nacionalinės institucijos importuotojo prašymu leidimo galiojimą gali pratęsti trims mėnesiams, jeigu paraiškos pateikimo metu sunaudota ne mažiau kaip 50 procentų paskirto kiekio. Bet kuriuo atveju toks pratęsimas galioja ne ilgiau kaip iki 2017 m. kovo 31 d.
5 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 20 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
Jean-Claude JUNCKER
(1) OL L 160, 2015 6 25, p. 1.
(2) 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1235/2014, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 nustatomos 2015 m. tekstilės kvotų valdymo ir paskirstymo taisyklės (OL L 332, 2014 11 19, p. 18).
I PRIEDAS
Didžiausias kiekis, nurodytas 2 ir 3 straipsniuose
Atitinkama šalis |
Kategorija |
Matavimo vienetas |
Didžiausias kiekis |
Baltarusijos Respublika |
1 |
kilogramai |
20 000 |
2 |
kilogramai |
80 000 |
|
3 |
kilogramai |
5 000 |
|
4 |
vienetai |
20 000 |
|
5 |
vienetai |
15 000 |
|
6 |
vienetai |
20 000 |
|
7 |
vienetai |
20 000 |
|
8 |
vienetai |
20 000 |
|
15 |
vienetai |
17 000 |
|
20 |
kilogramai |
5 000 |
|
21 |
vienetai |
5 000 |
|
22 |
kilogramai |
6 000 |
|
24 |
vienetai |
5 000 |
|
26/27 |
vienetai |
10 000 |
|
29 |
vienetai |
5 000 |
|
67 |
kilogramai |
3 000 |
|
73 |
vienetai |
6 000 |
|
115 |
kilogramai |
20 000 |
|
117 |
kilogramai |
30 000 |
|
118 |
kilogramai |
5 000 |
|
Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika |
1 |
kilogramai |
10 000 |
2 |
kilogramai |
10 000 |
|
3 |
kilogramai |
10 000 |
|
4 |
vienetai |
10 000 |
|
5 |
vienetai |
10 000 |
|
6 |
vienetai |
10 000 |
|
7 |
vienetai |
10 000 |
|
8 |
vienetai |
10 000 |
|
9 |
kilogramai |
10 000 |
|
12 |
poros |
10 000 |
|
13 |
vienetai |
10 000 |
|
14 |
vienetai |
10 000 |
|
15 |
vienetai |
10 000 |
|
16 |
vienetai |
10 000 |
|
17 |
vienetai |
10 000 |
|
18 |
kilogramai |
10 000 |
|
19 |
vienetai |
10 000 |
|
20 |
kilogramai |
10 000 |
|
21 |
vienetai |
10 000 |
|
24 |
vienetai |
10 000 |
|
26 |
vienetai |
10 000 |
|
27 |
vienetai |
10 000 |
|
28 |
vienetai |
10 000 |
|
29 |
vienetai |
10 000 |
|
31 |
vienetai |
10 000 |
|
36 |
kilogramai |
10 000 |
|
37 |
kilogramai |
10 000 |
|
39 |
kilogramai |
10 000 |
|
59 |
kilogramai |
10 000 |
|
61 |
kilogramai |
10 000 |
|
68 |
kilogramai |
10 000 |
|
69 |
vienetai |
10 000 |
|
70 |
poros |
10 000 |
|
73 |
vienetai |
10 000 |
|
74 |
vienetai |
10 000 |
|
75 |
vienetai |
10 000 |
|
76 |
kilogramai |
10 000 |
|
77 |
kilogramai |
5 000 |
|
78 |
kilogramai |
5 000 |
|
83 |
kilogramai |
10 000 |
|
87 |
kilogramai |
8 000 |
|
109 |
kilogramai |
10 000 |
|
117 |
kilogramai |
10 000 |
|
118 |
kilogramai |
10 000 |
|
142 |
kilogramai |
10 000 |
|
151A |
kilogramai |
10 000 |
|
151B |
kilogramai |
10 000 |
|
161 |
kilogramai |
10 000 |
II PRIEDAS
4 straipsnyje nurodytų kompetentingų nacionalinių institucijų sąrašas
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Import Licensing Branch (ILB) (Importo licencijavimo filialas (ILB)) Department for Business, Innovation and Skills (Verslo, inovacijų ir gebėjimų departamentas) E. paštas enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/45 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/2107
2015 m. lapkričio 20 d.
kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) |
Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
(2) |
remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 20 d.
Komisijos vardu
Pirmininko pavedimu
Jerzy PLEWA
Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius
(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 671.
(2) OL L 157, 2011 6 15, p. 1.
PRIEDAS
Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
(EUR/100 kg) |
||
KN kodas |
Trečiosios šalies kodas (1) |
Standartinė importo vertė |
0702 00 00 |
AL |
50,7 |
MA |
69,8 |
|
ZZ |
60,3 |
|
0707 00 05 |
AL |
74,3 |
MA |
93,8 |
|
TR |
144,3 |
|
ZZ |
104,1 |
|
0709 93 10 |
AL |
80,9 |
MA |
54,7 |
|
TR |
159,2 |
|
ZZ |
98,3 |
|
0805 20 10 |
MA |
95,4 |
TR |
83,5 |
|
ZZ |
89,5 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
TR |
67,4 |
ZZ |
67,4 |
|
0805 50 10 |
TR |
102,7 |
ZZ |
102,7 |
|
0808 10 80 |
AU |
166,8 |
CA |
158,0 |
|
CL |
73,7 |
|
MK |
32,3 |
|
NZ |
172,8 |
|
ZA |
164,9 |
|
ZZ |
128,1 |
|
0808 30 90 |
BA |
85,4 |
CN |
59,1 |
|
TR |
120,6 |
|
ZZ |
88,4 |
(1) Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.
SPRENDIMAI
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/47 |
TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/2108
2015 m. lapkričio 16 d.
kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje siekiant pranešti apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms bei paslaugų teikėjams, ir siekiant patvirtinti palankesnį nei tik patekimas į rinką lengvatinį režimą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 ir 100 straipsnius ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1) |
Marakešo sutartis, kuria įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (PPO), IX straipsnyje nustatytos, inter alia, procedūros dėl ta Sutartimi ar tos Sutarties 1A, 1B ar 1C prieduose pateiktais daugiašaliais prekybos susitarimais ir jų priedais nustatytų PPO narių įsipareigojimų atidėjimo suteikimo; |
(2) |
2011 m. kreiptasi dėl įsipareigojimų atidėjimo, kuris įgalintų PPO nares taikyti lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, netaikant to paties režimo visų kitų PPO narių panašioms paslaugoms ir paslaugų teikėjams, išimties tvarka nukrypstant nuo įsipareigojimo pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) II straipsnio 1 dalį. Tarybos sprendimu 2012/8/ES buvo priimta Sąjungos pozicija, kuria pritariama tam įsipareigojimų atidėjimui (1); |
(3) |
2011 m. gruodžio 17 d. PPO Ministrų konferencija priėmė sprendimą, kuriuo PPO narėms leista taikyti tokį lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams 15 metų laikotarpiu. Pagal tą sprendimą PPO lengvatinį režimą taikančios narės turi pateikti pranešimą Prekybos paslaugomis tarybai (PPT), ir PPT, laikydamasi savo procedūrų, turi patvirtinti lengvatinį režimą, susijusį su priemonių, išskyrus tas, kurios aprašytos GATS XVI straipsnyje, taikymu; |
(4) |
PPO Ministrų konferencija savo 2013 m. gruodžio 7 d. sprendime dar kartą patvirtino reikalavimą gauti PPT patvirtinimą dėl tų priemonių, išskyrus tas, kurios aprašytos GATS XVI straipsnyje, taikymo; |
(5) |
Sąjungos pozicija dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikytino lengvatinio režimo, apie kurį pranešė kitos PPO narės nei Sąjunga ir jos valstybės narės, patvirtinimo, kiek tai susiję su priemonių, išskyrus tas, kurios aprašytos GATS XVI straipsnyje, taikymu, buvo priimta Tarybos sprendimu (ES) 2015/1570 (2); |
(6) |
pagal 2011 m. gruodžio 17 d. ir 2013 m. gruodžio 7 d. PPO Ministrų konferencijos sprendimus, 2015 m. liepos 30 d. Sąjunga informavo PPT apie savo ketinimą, laikantis savo nustatytų vidaus procedūrų, pranešti apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams; |
(7) |
tai, kad Sąjunga siekia palankesnio nei tik patekimas į rinką lengvatinio režimo, kurį ji ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, patvirtinimo (ypač atsižvelgiant į taikomas lengvatas, susijusias su fizinių asmenų laikinu buvimu paslaugoms teikti, kad būtų sukurta paskatų vykdyti readmisijos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, įgyvendinti galiojančius readmisijos susitarimus ir sudaryti naujus, jei tik mažiausiai išsivysčiusios šalys narės bendradarbiaus su Sąjunga migracijos valdymo srityje), atitinka ir Sąjungos vystymosi tikslus, ir skatina užbaigti Dohos vystymosi darbotvarkės derybas dėl paslaugų; |
(8) |
tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPT, siekiant pranešti apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms bei paslaugų teikėjams, ir siekiant patvirtinti palankesnį nei tik patekimas į rinką lengvatinį režimą, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPT, yra pranešti PPT apie lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina taikyti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms bei paslaugų teikėjams, kaip išdėstyta PPO dokumente S/C/N/840, vadovaujantis 2011 m. gruodžio 17 d. ir 2013 m. gruodžio 7 d. PPO Ministrų konferencijos sprendimais, ir siekti, kad PPT būtų patvirtintas palankesnis nei tik patekimas į rinką lengvatinis režimas.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 16 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
F. ETGEN
(1) 2011 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas 2012/8/ES, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos pozicija, kurios ji turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje dėl prašymo taikyti įsipareigojimų atidėjimą, tam, kad būtų taikomas lengvatinis režimas mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams (OL L 4, 2012 1 7, p. 16).
(2) 2015 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1570, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje, dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikytino lengvatinio režimo, apie kurį pranešė kitos PPO narės nei Sąjunga ir jos valstybės narės, patvirtinimo, kiek tai susiję su priemonių, išskyrus aprašytąsias GATS XVI straipsnyje, taikymu (OL L 245, 2015 9 22, p. 6).
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/49 |
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/2109
2015 m. lapkričio 17 d.
kuriuo leidžiama Jungtinei Karalystei taikyti specialiąją priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1) |
Tarybos sprendimu 2006/659/EB (2) Jungtinei Karalystei buvo leista taikyti specialias supaprastinimo priemones, siekiant vienodo tarifo pagrindu nustatyti neatskaitomo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) dalį, susijusią su tarnybinių automobilių, kurie naudojami ne vien tik verslo tikslais, degalų įsigijimo išlaidomis. Ši apmokestinamiesiems asmenims neprivaloma sistema grindžiama automobilio išskiriamu anglies dvideginio (CO2) kiekiu, kadangi anglies dvideginio išskyrimas yra proporcingai susijęs su degalų naudojimu, taigi su degalų įsigijimo išlaidomis; |
(2) |
Jungtinė Karalystė laišku, kurį Komisija užregistravo 2015 m. gegužės 22 d., paprašė leidimo aptariamą priemonę taikyti toliau; |
(3) |
2015 m. birželio 5 d. laišku Komisija informavo kitas valstybes nares apie Jungtinės Karalystės pateiktą prašymą. 2015 m. birželio 8 d. laišku Komisija pranešė Jungtinei Karalystei, kad turi visą prašymui apsvarstyti būtiną informaciją; |
(4) |
Jungtinė Karalystė teigia, kad taikant šią tvarką PVM, susijusio su tarnybiniams automobiliams skirtų degalų išlaidomis, surinkimo procedūra tiek apmokestinamiems asmenims, tiek mokesčių administratoriui iš tiesų supaprastėjo. Todėl Jungtinei Karalystei turėtų būti leidžiama taikyti priemonę iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
(5) |
jeigu Jungtinė Karalystė manytų, kad priemonės taikymą būtina pratęsti po 2018 m., ji Komisijai turėtų pateikti ataskaitą kartu su pratęsimo prašymu ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d.; |
(6) |
nukrypti leidžianti priemonė neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių, Jungtinei Karalystei leidžiama nuo 2016 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d. nustatyti vienodo tarifo pagrindu PVM dalį, susijusią su asmeniniais tikslais naudojant tarnybinius automobilius sunaudojamų degalų įsigijimo išlaidomis.
2 straipsnis
1 straipsnyje nurodyta mokesčio dalis išreiškiama fiksuotomis sumomis, nustatytomis remiantis tam tikros rūšies automobilių išmetamu CO2 kiekiu, kuris atspindi degalų sunaudojimą. Jungtinė Karalystė, atsižvelgdama į vidutinės degalų kainos pasikeitimus, tas fiksuotas sumas kasmet patikslina.
3 straipsnis
Remiantis šiuo sprendimu nustatyta sistema apmokestinamiesiems asmenims nėra privaloma.
4 straipsnis
Bet koks prašymas leisti toliau taikyti šiame sprendime numatytą specialiąją priemonę Komisijai pateikiamas kartu su ataskaita, į kurią įtraukiama šios priemonės taikymo apžvalga, ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 17 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
J. ASSELBORN
(1) OL L 347, 2006 12 11, p. 1.
(2) 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas 2006/659/EB, leidžiantis Jungtinei Karalystei taikyti specialią priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 5 straipsnio 6 dalies ir 11 straipsnio A skirsnio 1 dalies b punkto (OL L 272, 2006 10 3, p. 15).
Klaidų ištaisymas
21.11.2015 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 305/51 |
2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) klaidų ištaisymas
( Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 24, 2004 m. sausio 29 d. )
(Specialusis leidimas lietuvių kalba, 08 skyrius, 3 tomas)
46 puslapis, 2 straipsnis, 2 ir 3 dalys:
yra:
„2. Koncentracija, kuri nesukuria ar nesustiprina dominuojančios padėties, ir dėl to nėra itin apribojama veiksminga konkurencija bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje, laikoma suderinama su bendrąja rinka.
3. Koncentracija, kuri sukuria arba sustiprina dominuojančią padėtį, ir dėl to itin apribojama veiksminga konkurencija bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje, yra laikoma nesuderinama su bendrąja rinka.“,
turi būti:
„2. Koncentracija, dėl kurios nebūtų itin apribojama veiksminga konkurencija bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje, ypač dėl dominuojančios padėties sukūrimo ar sustiprinimo, laikoma suderinama su bendrąja rinka.
3. Koncentracija, dėl kurios būtų itin apribojama veiksminga konkurencija bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje, ypač dėl dominuojančios padėties sukūrimo ar sustiprinimo, laikoma nesuderinama su bendrąja rinka.“