ISSN 1977-0723 doi:10.3000/19770723.L_2013.225.lit |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 225 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Teisės aktai |
56 tomas |
|
|
||
|
* |
||
|
* |
Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka (žr. antrajį viršelio puslapį) |
|
|
|
(1) Tekstas svarbus EEE |
LT |
Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį. Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
II Įstatymo galios neturintys teisės aktai
REGLAMENTAI
23.8.2013 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 225/1 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 801/2013
2013 m. rugpjūčio 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008, kuriuo nustatomi išjungtos ir budėjimo režimu veikiančios elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos suvartojimo ekologinio projektavimo reikalavimai, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 642/2009, kuriuo nustatomi televizijos aparatų ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,
kadangi:
(1) |
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/32/EB (2) 16 straipsnio 2 dalyje yra nuostata dėl įgyvendinimo priemonės, o viena iš prioritetinių priemonių – mažinti tam tikros gaminių grupės budėjimo režimo energijos sąnaudas; |
(2) |
elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos sunaudojimas tinkliniu budėjimo režimu nagrinėtas 2006–2007 m. atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį budėjimo ir išjungties režimų nuostolių tyrimą. Tyrime padaryta išvada, kad galimybė jungtis prie tinklo tapo įprasta buitinės ir biurų įrangos savybe. Ekologinio projektavimo komitetas 2008 m. birželio 21 d. rekomendavo tinklinio budėjimo režimo klausimą spręsti atskirai, nes tuo metu trūko duomenų; |
(3) |
2009–2011 m. Ekologinio projektavimo darbo plane tinklinis budėjimo režimas nurodytas kaip vienas iš pirmiausia spręstinų klausimų. Todėl 2010–2011 m. Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriame techniniu, aplinkosauginiu ir ekonominiu atžvilgiais išnagrinėjo tinklinį budėjimo režimą. Tyrimas parengtas kartu su susijusiomis ir suinteresuotosiomis šalimis iš ES ir ES nepriklausančių šalių, o tyrimo rezultatai paskelbti viešai; |
(4) |
atliekant tyrimą apskaičiuota, kad 2010 m. naudojant Bendrijoje parduotus elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos gaminius tinkliniu budėjimo režimu suvartota 54 TWh elektros energijos, o tai atitinka 23 Mt išmetamo CO2. Prognozuojama, kad, jeigu nebus imtasi specialių priemonių, 2020 m. suvartojimas išaugs iki 90 TWh. Padaryta išvada, kad elektros energijos suvartojimą, susijusį su įrenginių tinkliniu budėjimo režimu, galima gerokai sumažinti. Taikant šį reglamentą į rinką turėtų patekti daugiau technologijų, kurias naudojant didėja tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos naudojimo efektyvumas, todėl numatoma, kad iki 2020 m. būtų galima sutaupyti 36 TWh, o 2025 m. – 49 TWh elektros energijos, palyginti su įprastinės veiklos scenarijumi; |
(5) |
visų pirma, per tyrimą paaiškėjo, kad, siekiant išnaudoti taupymo galimybes, labai svarbi yra energijos sunaudojimo valdymo funkcija, kuri, kai įrenginys neatlieka pagrindinės funkcijos, perjungia jį į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną. Pripažįstama, kad įrenginys, suaktyvintas išoriniu arba vidiniu akstinu, nepriklausomai nuo savo pagrindinės (-ių) funkcijos (-ų), ribotą laiką gali būti aktyvios veiksenos, pvz., kad būtų galima atlikti techninę priežiūrą ar atsisiųsti programinę įrangą. Taikant energijos sunaudojimo valdymą turėtų būti užtikrinama, kad gaminys, baigęs vykdyti užduotis, būtų sugrąžintas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną; |
(6) |
parengiamajame tyrime padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į tinklinio prieinamumo laipsnį, tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti skirtingi. Tuo tikslu nustatytas ribotas skaičius didelio tinklinio prieinamumo (toliau – HiNA) įrenginių, pvz., maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas ir modemas, kurių pagrindinė funkcija yra tinklo duomenų srautų apdorojimas. Kadangi šie įrenginiai į gaunamų duomenų srautą turi reaguoti nedelsdami, būsena, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, gali būti lygiavertė tuščiajai veiksenai; |
(7) |
atsižvelgiant į tai, kad budėjimo režimo ir tinklinio budėjimo režimo funkcijos yra tarpusavyje susijusios ir kad tie režimai naudojami tuose pačiuose gaminiuose, Ekologinio projektavimo konsultacijų forumas 2011 m. rugsėjo 14 d. pritarė nuomonei, kad su tinkliniu budėjimo režimu susiję ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti nustatyti teisės aktu, kuriuo būtų iš dalies pakeistas galiojantis Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 (3); |
(8) |
budėjimo režimo, išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti peržiūrimi kartu. Atsižvelgiant į tai, kad Reglamente (EB) Nr. 1275/2008 nustatyta peržiūros data yra ankstesnė nei tinklinio budėjimo režimo reikalavimų įsigaliojimo pirmo etapo data, reglamento peržiūrą reikėtų atidėti vieniems metams; |
(9) |
atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 netaikomas televizijos aparatams, kuriems taikoma konkretiems gaminiams skirta ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonė, su televizijos aparatais susijusio tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimai įtraukti į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 642/2009 (4). Atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį tinklinio budėjimo režimo tyrimą apskaičiuota, kad, nustačius televizijos aparatų tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimus, iki 2020 m. būtų sutaupoma 10 TWh elektros energijos; |
(10) |
dėl kavavirių 2011 m. gruodžio 16 d. ir 2012 m. balandžio 18 d. Ekologinio projektavimo konsultacijų forumuose (5) pritarta nuomonei, kad konkrečiam gaminiui skirtos ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonės priimti nereikėtų, tačiau reikėtų aiškiau nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 kavavirių budėjimo režimo reikalavimus; |
(11) |
šiame reglamente pristatoma elektros energijos sunaudojimo valdymo reikalavimų taikymo kavavirėms specifikacija – nustatomas numatytasis laikas, po kurio kavavirė automatiškai perjungiama į budėjimo ir (arba) išjungties režimą; |
(12) |
iš kavavirių techninio, aplinkosauginio ir ekonominio tyrimo, atlikto vadovaujantis Ekologinio projektavimo direktyva, galima daryti išvadą, kad, apribojus laiką, po kurio kavavirės automatiškai perjungiamos į budėjimo ir (arba) išjungties režimą, iki 2020 m. būtų papildomai sutaupyta daugiau nei 2 TWh elektros energijos. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1275/2008 galimos ekonomijos prielaidose į šią galimybę neatsižvelgta, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 iš dalies keičiamas taip:
1) |
Pavadinimas pakeičiamas taip: |
2) |
1 straipsnis pakeičiamas taip: „1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis Šiuo reglamentu nustatomi ekologinio projektavimo reikalavimai, susiję su budėjimo režimu, išjungties režimu, tinkliniu budėjimo režimu ir elektros energijos sunaudojimu, taikomi pateikiant rinkai elektros ir elektroninę buitinę ir biuro įrangą. Šis reglamentas netaikomas elektros ir elektroninei buitinei ir biuro įrangai, kuri rinkai pateikiama su žemosios įtampos išoriniu maitinimo šaltiniu, naudojamu pagal numatytąją paskirtį.“ |
3) |
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys: „10. tinklas– ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga ryšio linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus); 11. tinklinis budėjimo režimas– būsena, kurios būdamas įrenginys gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją; 12. nuotolinis akstinas– į įrenginį iš tinklo gautas išorinis signalas; 13. tinklo prievadas– įrenginyje esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį įrenginį galima aktyvinti nuotoliniu būdu; 14. loginis tinklo prievadas– tinklo technologija, veikianti per fizinį tinklo prievadą; 15. fizinis tinklo prievadas– fizinė (techninė) tinklo prievado priemonė. Fiziniame tinklo prievade gali būti naudojamos dvi arba daugiau tinklo technologijų; 16. tinklinis prieinamumas– įtaiso gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas; 17. tinklinis įrenginys– įrenginys, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų; 18. didelio tinklinio prieinamumo įrenginys (HiNA įrenginys)– įrenginys, kurio pagrindinės funkcijos yra viena arba daugiau išvardytų funkcijų ir kuris neatlieka jokių kitų pagrindinių funkcijų: maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas, modemas, VoIP telefonas, vaizdo telefonas; 19. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų įrenginys (HiNA funkcijų įrenginys)– ne HiNA įrenginys, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto funkcijas arba jų derinį; 20. maršruto parinktuvas– tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija – nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3); 21. tinklo perjungiklis– tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija – filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2); 22. belaidžio tinklo prieigos punktas– įrenginys, kurio pagrindinė funkcija – teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų; 23. šakotuvas– tinklo įrenginys, kuriame yra keli prievadai ir kuris naudojamas vietinio tinklo segmentams sujungti; 24. modemas– įrenginys, kurio pagrindinė funkcija – laidiniu tinklu siųsti ir gauti skaitmeniniu būdu moduliuotus analoginius signalus; 25. spausdinimo įrenginys– įrenginys, kuris elektroninius duomenis paverčia spaudiniu popieriuje. Spausdinimo įrenginys gali turėti papildomų funkcijų ir gali būti parduodamas kaip daugiafunkcis įrenginys arba daugiafunkcis gaminys; 26. didžiaformatis spausdinimo įrenginys– spausdinimo įrenginys, skirtas spausdinti ant A2 arba didesnių lapų, įskaitant įrenginius, skirtus spausdinti ant juostinių bent 406 mm pločio laikmenų; 27. nuotolinio dalyvavimo sistema– speciali raiškiojo vaizdo konferencijų ir bendradarbiavimo sistema, kurią sudaro vartotojo sąsaja, raiškiojo vaizdo kamera, monitorius, garso sistema bei vaizdo ir garso kodavimo ir dekodavimo įrenginys; 28. buitinė kavavirė– nekomercinės paskirties aparatas kavai virti; 29. buitinė kavavirė su filtru– buitinė kavavirė, kurioje kava ruošiama naudojant filtravimą; 30. kaitinamasis elementas– kavavirės komponentas, kuriuo elektros energija verčiama šiluma vandeniui sušildyti; 31. puodelio pašildymas– ant kavavirės laikomų puodelių pašildymo funkcija; 32. kavos virimo ciklas– kavai paruošti būtinas procesas; 33. išsivalymas– kavavirės atliekamas jos vidinių dalių valymo procesas. Tai gali būti paprastas skalavimas arba plovimas naudojant specialius priedus; 34. nuovirų šalinimas– kavavirės atliekamas procesas, per kurį visiškai arba iš dalies pašalinamos nuoviros, galėjusios susikaupti jos viduje; 35. stalinis mažafunkcis klientas– kompiuteris, kuris pagrindines funkcijas atlieka tik tada, kai yra prijungtas prie nuotolinių kompiuterinių išteklių (pvz., serverio, nuotolinio profesionaliojo kompiuterio) ir kuriame nėra sukiųjų laikmenų. Stalinio mažafunkcio kliento pagrindinis įrenginys turi būti skirtas nuolat laikyti vienoje vietoje (pvz., ant stalo), o ne kilnoti iš vienos vietos į kitą. Stalinis mažafunkcis klientas gali vaizduoti informaciją išoriniame arba, jei yra įrengtas, vidiniame monitoriuje; 36. profesionalusis kompiuteris– spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims atlikti, kuriam būdingos šios savybės: a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) – ne mažiau kaip 15000 valandų;b)palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintį;c)turi tris iš toliau išvardytų penkių savybių:
37. nešiojamasis profesionalusis kompiuteris– spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis taikomosiomis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims, išskyrus žaidimus, atlikti, specialiai skirtas nešioti ir ilgą laiką naudoti tiesiogiai prijungus arba neprijungus prie kintamosios elektros srovės šaltinio. Nešiojamuosiuose profesionaliuosiuose kompiuteriuose naudojamas integruotasis monitorius ir jie gali veikti naudodami įmontuotos baterijos arba kito nešiojamojo energijos šaltinio energiją. Dauguma nešiojamųjų profesionaliųjų kompiuterių turi išorinį maitinimo šaltinį, integruotą klaviatūrą ir manipuliatorių. Nešiojamojo profesionaliojo kompiuterio savybės: a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) – ne mažiau kaip 13000 valandų;b)turi bent vieną atskirą grafikos plokštę (dGfx), kuri atitinka G3 (kurios kadro buferio duomenų magistralė > 128 bitai), G4, G5, G6 arba G7 klasifikaciją;c)yra galimybė įmontuoti tris arba daugiau vidinių atminties įtaisų;d)palaiko ne mažesnę kaip 32 GB sisteminę atmintį;38. mažasis serveris– kompiuteris, kuriame naudojami stalinio kompiuterio komponentai, tačiau jo pagrindinė paskirtis – būti kitų kompiuterių pagrindiniu atminties serveriu ir vykdyti tokias funkcijas kaip tinklo infrastruktūros paslaugos ar duomenų ir (arba) medijų priegloba; jo savybės: a)jis yra pjedestalinis, bokštinis ar kitokios formos, panašios į stalinių kompiuterių; visi duomenų apdorojimo ir saugojimo įrenginiai ir tinklo sąsaja sumontuoti viename korpuse;b)jis yra skirtas veikti 24 valandas per parą, 7 dienas per savaitę;c)juo vienu metu gali naudotis keli vartotojai per klientų įrenginius, sujungtus į tinklą;d)jei jis pateikiamas rinkai su operacine sistema, operacinė sistema yra skirta namų serverio arba žemos klasės serverio taikomosioms programoms vykdyti;e)jis neteikiamas rinkai su atskira grafikos plokšte (dGfx), atitinkančia bet kurią klasifikacinę kategoriją, išskyrus G1;39. serveris– skaičiavimo įrenginys, kurį naudojant teikiamos paslaugos ir tvarkomi tinklo ištekliai, skirti klientų įrenginiams, pvz., staliniams kompiuteriams, knyginiams kompiuteriams, staliniams mažafunkciams klientams, telefonams, kuriuose naudojamas interneto protokolas (IP), ar kitiems serveriams. Paprastai serveris pateikiamas rinkai kaip įrenginys, skirtas naudoti duomenų centruose, biuruose ir (arba) įmonėse. Serverio ištekliai visų pirma pasiekiami per tinklo jungtis, o ne tiesiogiai prijungus vartotojo įvesties įrenginius, kaip antai klaviatūrą ar pelę. Serverio apibūdinimas: a)jis pritaikytas naudoti serverio operacinę sistemą (OS) ir (arba) hipervizorių, o jo paskirtis – vykdyti vartotojų įdiegtas taikomąsias verslo programas;b)jis palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintinę (įskaitant ir dviejų eilių jungties buferinės atmintinės modulių (DIMM), ir pagrindinės plokštės buferinės atmintinės (BOB) konfigūracijas);c)jis pateikiamas rinkai su vienu arba daugiau AC-DC maitinimo šaltinių;d)visi procesoriai gali naudoti bendrą sistemos atmintinę ir viena OS arba hipervizorius gali atskirai kreiptis į kiekvieną procesorių. |
4) |
3 straipsnis pakeičiamas taip: „3 straipsnis Ekologinio projektavimo reikalavimai Budėjimo režimu, išjungties režimu ir tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos sunaudojimo ekologinio projektavimo reikalavimai pateikiami II priede.“ |
5) |
7 straipsnis pakeičiamas taip: „7 straipsnis Persvarstymas Ne vėliau kaip 2016 m. sausio 7 d. Komisija, atsižvelgdama į technologijų pažangą, peržiūri šį reglamentą ir pateikia peržiūros rezultatus konsultacijų forumui. Peržiūrint pirmiausia bus atsižvelgiama į taikymo sritį ir budėjimo ir (arba) išjungties režimo reikalavimus, taip pat į tinklinio budėjimo režimo reikalavimų tinkamumą ir lygį trečiuoju įgyvendinimo etapu (2019 m.). Peržiūrint, inter alia, gali būti sprendžiami klausimai, susiję su profesionaliaisiais įrenginiais, taip pat su gaminiais, kuriuose yra nuotolinio valdymo elektrinių variklių.“ |
6) |
8 straipsnis pakeičiamas taip: „8 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. II priedo 1 punktas taikomas nuo 2010 m. sausio 7 d. II priedo 2 punktas taikomas nuo 2013 m. sausio 7 d. II priedo 3 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. II priedo 4 punktas taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. II priedo 5 punktas taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d. II priedo 6 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. II priedo 7 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.“ |
7) |
II priedas iš dalies keičiamas taip:
|
8) |
III priedas papildomas taip: „Nustatydamos atitiktį II priedo 2 punkto d papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos įrenginio, kuris elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija perjungtas į atitinkamą režimą ar būseną, naudojamąją galią matuoja laikydamosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros. Nustatydamos atitiktį II priedo 3 punkto c papunkčio ir 4 punkto a papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos, prireikus išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio tinklo prievadus, laikosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros. Vykdydamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (6) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos taiko toliau aprašytą patikros procedūrą, kad nustatytų, ar laikomasi taikomų II priedo 3 ir 4 punktų reikalavimų. Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminį taip:
Be pirmiau aprašytos procedūros, valstybių narių institucijos laikosi patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus. |
9) |
IV priede po paskutinio sakinio įrašomas šis tekstas: „Tinklinis budėjimo režimas: HiNA įrenginių – 3 W; ne HiNA įrenginių – ne daugiau kaip 1 W.“ |
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 642/2009 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 642/2009 iš dalies keičiamas taip:
1) |
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys: „12. tinklas– ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus); 13. tinklo prievadas– televizijos aparate esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį televizijos aparatą galima aktyvinti nuotoliniu būdu; 14. tinklinis televizijos aparatas– televizijos aparatas, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų; 15. tinklinis prieinamumas– televizijos aparato gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas; 16. nuotolinis akstinas– į televizijos aparatą iš tinklo gautas išorinis signalas; 17. tinklinis budėjimo režimas– būsena, kurios būdamas televizijos aparatas gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją; 18. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų televizijos aparatas (HiNA funkcijų televizijos aparatas)– televizijos aparatas, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto (ne terminalo) funkcijas arba jų derinį; 19. maršruto parinktuvas– tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija – nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3); 20. tinklo perjungiklis– tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija – filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2); 21. belaidžio tinklo prieigos punktas– įrenginys, kurio pagrindinė funkcija – teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų.“ |
2) |
I priedas iš dalies keičiamas taip:
|
3) |
II priedas iš dalies keičiamas taip: 2 punktas pakeičiamas taip: „2. Budėjimo ir (arba) išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo naudojamosios galios matavimas Matuojant I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytą naudojamąją galią laikomasi visų šių sąlygų: 2 punkto 1 papunkčio a ir b papunkčiuose, 2 papunkčio a ir b papunkčiuose, 3 punkto 1 papunkčio d papunktyje ir 3 punkto 2 papunkčio c papunktyje nurodyta naudojamoji galia nustatoma laikantis patikimos, tikslios ir pakartojamos matavimo procedūros, kuri nustatyta atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus.“ |
4) |
III priedas pakeičiamas taip: „III PRIEDAS PATIKROS PROCEDŪRA A. Atitikties I priedo 1, 2, 4 ir 5 dalių reikalavimams patikros procedūra I priedas
B. Atitikties I priedo 3 dalies reikalavimams patikros procedūra Vykdydamos Direktyvos 2009/125/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos atitiktį taikomiems I priedo 3 dalies 1 punkto d papunkčio ir 2 punkto c papunkčio reikalavimams tikrina laikydamosi toliau aprašytos procedūros. Toliau aprašytą procedūrą jos taiko išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio vieneto tinklo prievadus. Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminio vienetą taip: Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra du arba daugiau vieno tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkamas vienas iš tų prievadų ir prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jei yra keli to paties tipo belaidžio tinklo prievadai, kiti belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra keli to paties tipo laidinio tinklo prievadai, tikrinant atitiktį I priedo 2 punkto reikalavimams, kiti tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra tik vienas tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas. Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra daugiau nei vieno tipo tinklo prievadų, toliau aprašyta procedūra kartojama su kiekvieno tipo tinklo prievadu. Jei yra du arba daugiau tam tikro tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkama po vieną kiekvieno tipo tinklo prievadą ir tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jeigu yra tik vienas tam tikro tipo tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Nenaudojami belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, nenaudojami laidinio tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas. Jei vienas fizinis tinklo prievadas naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų (loginiai) tinklo prievadai, ši procedūra kartojama su kiekvieno tipo loginiu tinklo prievadu esant atjungtiems kitiems loginiams tinklo prievadams. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą taikoma riba neviršijama daugiau kaip 7 %. Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminio vienetų bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu trijų pastarųjų bandymų naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą rezultatų vidurkis neviršija taikomos ribos daugiau kaip 7 %. Kitu atveju laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų. Per vieną mėnesį nuo sprendimo dėl modelio neatitikties priėmimo valstybės narės institucijos kitų valstybių narių institucijoms ir Komisijai pateikia bandymų rezultatus ir kitą svarbią informaciją. C. Atitikties patikra Siekdamos patikrinti, ar laikomasi reikalavimų, valstybių narių institucijos laikosi II priede nurodytos procedūros ir patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus. |
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 22 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
José Manuel BARROSO
(1) OL L 285, 2009 10 31, p. 10.
(2) OL L 191, 2005 7 22, p. 29.
(3) OL L 339, 2008 12 18, p. 45.
(4) OL L 191, 2009 7 23, p. 42.
(5) OL L 190, 2008 7 18, p. 22.
(6) OL L 285, 2009 10 31, p. 10.“
(7) OL L 285, 2009 10 31, p. 10.“
23.8.2013 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 225/13 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 802/2013
2013 m. rugpjūčio 22 d.
kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga fluopiramas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį ir 78 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1) |
pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punktą Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, dėl kurių sprendimas buvo priimtas pagal šios direktyvos 6 straipsnio 3 dalį iki 2011 m. birželio 14 d., patvirtinimo tvarkai ir sąlygoms. Fluopiramo atveju Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punkto sąlygos įgyvendintos Komisijos sprendimu 2009/464/EB (3); |
(2) |
pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį 2008 m. birželio 30 d. Vokietija gavo „Bayer CropScience AG“ paraišką įtraukti veikliąją medžiagą fluopiramą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Sprendimu 2009/464/EB patvirtinta, kad dokumentų rinkinys buvo išsamus ir parengtas taip, kad jį būtų galima laikyti iš esmės atitinkančiu Direktyvos 91/414/EEB II ir III prieduose nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus; |
(3) |
šios veikliosios medžiagos poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai pareiškėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 ir 4 dalių nuostatas. Paskirta valstybė narė ataskaitos rengėja vertinimo ataskaitos projektą pateikė 2011 m. rugpjūčio 30 d.; |
(4) |
valstybės narės ir Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) peržiūrėjo vertinimo ataskaitos projektą. 2012 m. gruodžio 17 d. Tarnyba pateikė Komisijai peržiūros išvadas (4) dėl veikliosios medžiagos fluopiramo keliamos rizikos vertinimo. Vertinimo ataskaitos projektą ir Tarnybos išvadas valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2013 m. liepos 16 d. pateikė kaip Komisijos fluopiramo peržiūros ataskaitą; |
(5) |
atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra fluopiramo, gali būti laikomi iš esmės atitinkančiais reikalavimus, nustatytus Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose ir 5 straipsnio 3 dalyje, visų pirma dėl naudojimo atvejų, kurie buvo ištirti ir išsamiai pateikti Komisijos peržiūros ataskaitoje. Todėl tikslinga patvirtinti fluopiramą; |
(6) |
tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus. Visų pirma reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos; |
(7) |
prieš patvirtinant veikliąją medžiagą turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų reikalavimų, atsiradusių patvirtinus veikliąją medžiagą; |
(8) |
tačiau nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų įpareigojimų, atsiradusių patvirtinus medžiagą, atsižvelgiant į tam tikrą padėtį, susidariusią dėl perėjimo nuo Direktyvos 91/414/EEB prie Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti taikomos toliau išdėstytos nuostatos. Valstybėms narėms turėtų būti suteiktas šešių mėnesių laikotarpis po medžiagos patvirtinimo, per kurį jos peržiūrėtų augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra fluopiramo, registracijas. Valstybės narės turėtų atitinkamai iš dalies keisti, pakeisti arba panaikinti registracijas. Nukrypstant nuo to termino, turėtų būti nustatytas ilgesnis laikotarpis, per kurį, kaip nustatyta Direktyvoje 91/414/EEB ir taikant vienodus principus, turėtų būti pateiktas ir įvertintas III priede nustatytas išsamus kiekvieno augalų apsaugos produkto dokumentų rinkinys, parengtas pagal kiekvieną numatomą naudojimo paskirtį; |
(9) |
patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą įtraukiant veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (5), nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų išaiškinant galiojančios registracijos turėtojų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma pareigą patikrinti, ar registracijos turėtojai gali naudotis šios direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, jas aiškiau apibrėžus, valstybėms narėms ar registracijos turėtojams naujų įpareigojimų, palyginti su nustatytaisiais iki šiol priimtomis direktyvomis, kuriomis iš dalies keičiamas minėtos direktyvos I priedas, arba reglamentais, kuriais patvirtinamos veikliosios medžiagos, neatsirastų; |
(10) |
pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalį 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (6), priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
(11) |
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Veikliosios medžiagos patvirtinimas
I priede nurodyta veiklioji medžiaga fluopiramas patvirtinama pagal šiame priede nustatytas sąlygas.
2 straipsnis
Pakartotinis augalų apsaugos produktų vertinimas
1. Vadovaudamosi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, valstybės narės, jei būtina, iki 2014 m. liepos 31 d. iš dalies keičia arba panaikina galiojančias augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos fluopiramo, registracijas.
Iki tos datos jos pirmiausia patikrina, ar laikomasi šio reglamento I priede nustatytų sąlygų, išskyrus to priedo konkrečių nuostatų skiltyje nustatytas sąlygas, ir ar registracijos turėtojas turi dokumentų rinkinį, atitinkantį Direktyvos 91/414/EEB II priedo reikalavimus, arba gali juo naudotis vadovaudamasis tos direktyvos 13 straipsnio 1–4 dalyse ir Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 62 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų valstybės narės ne vėliau kaip iki 2014 m. sausio 31 d. iš naujo įvertina kiekvieną registruotą augalų apsaugos produktą, kurio sudėtyje fluopiramas yra vienintelė veiklioji medžiaga arba viena iš keleto veikliųjų medžiagų, kurios visos įtrauktos į Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedą, taikydamos vienodus principus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje, vadovaudamosi Direktyvos 91/414/EEB III priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu ir atsižvelgdamos į šio reglamento I priedo konkrečių nuostatų skiltį. Remdamosi tuo vertinimu valstybės narės nustato, ar produktai atitinka Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas.
Nustačiusios, ar produktai atitinka minėtas sąlygas, valstybės narės:
a) |
jei būtina, ne vėliau kaip iki 2015 m. liepos 31 d. iš dalies pakeičia arba panaikina produktų, kurių sudėtyje fluopiramas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registracijas arba |
b) |
jei būtina, iš dalies keičia arba panaikina produktų, kurių sudėtyje fluopiramas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registracijas iki 2015 m. liepos 31 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui skirtos dienos, nustatytos atitinkamu teisės aktu ar aktais, kuriais atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą arba patvirtintos, pasirinkdamos vėliausią datą. |
3 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimai
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.
4 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymo data
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. vasario 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 22 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
José Manuel BARROSO
(1) OL L 309, 2009 11 24, p. 1.
(2) OL L 230, 1991 8 19, p. 1.
(3) OL L 151, 2009 6 16, p. 37.
(4) EFSA Journal 2013; 11(1):3052. Adresas internete: www.efsa.europa.eu.
(5) OL L 366, 1992 12 15, p. 10.
(6) OL L 153, 2011 6 11, p. 1.
I PRIEDAS
Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai |
IUPAC pavadinimas |
Grynumas (1) |
Patvirtinimo data |
Patvirtinimo galiojimo pabaiga |
Konkrečios nuostatos |
||||
Fluopiramas CAS Nr. 658066-35-4 CIPAC Nr. 807 |
N-{2-[3-chlor-5-(trifluormetil)-2-piridil]etil}-α,α,α-trifluor-o-toluamidas |
≥ 960 g/kg |
2014 m. vasario 1 d. |
2024 m. sausio 31 d. |
Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į fluopiramo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2013 m. liepos 16 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius. Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės ypatingą dėmesį skiria paukščiams ir vandens organizmams keliamai rizikai. Naudojimo sąlygose prireikus numatomos rizikos mažinimo priemonės. Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją, susijusią su:
1 punkte nurodytą informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2016 m. vasario 1 d., o 2 punkte nurodytą informaciją – per dvejus metus po atitinkamų EBPO endokrininės sistemos pažeidimo tyrimų gairių priėmimo. |
(1) Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.
II PRIEDAS
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo B dalis papildoma šiuo įrašu:
Numeris |
Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai |
IUPAC pavadinimas |
Grynumas (1) |
Patvirtinimo data |
Patvirtinimo galiojimo pabaiga |
Konkrečios nuostatos |
||||
„51 |
Fluopiramas CAS Nr. 658066-35-4 CIPAC Nr. 807 |
N-{2-[3-chlor-5-(trifluormetil)-2-piridil]etil}-α,α,α-trifluor-o-toluamidas |
≥ 960 g/kg |
2014 m. vasario 1 d. |
2024 m. sausio 31 d. |
Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į fluopiramo peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2013 m. liepos 16 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius. Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės ypatingą dėmesį skiria paukščiams ir vandens organizmams keliamai rizikai. Prireikus naudojimo sąlygose numatomos rizikos mažinimo priemonės. Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją, susijusią su:
1 punkte nurodytą informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2016 m. vasario 1 d., o 2 punkte nustatytą informaciją – per dvejus metus po atitinkamų EBPO endokrininės sistemos pažeidimo tyrimų gairių priėmimo.“ |
(1) Papildoma informacija apie veikliųjų medžiagų tapatumą ir specifikaciją pateikta jų peržiūros ataskaitoje.
23.8.2013 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 225/17 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 803/2013
2013 m. rugpjūčio 22 d.
dėl leidimo naudoti folio rūgštį kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1) |
Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. Minėto reglamento 10 straipsnyje numatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leista naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2); |
(2) |
pagal Direktyvą 70/524/EEB buvo suteiktas neterminuotas leidimas naudoti folio rūgštį kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą, priskiriamą prie grupės „Vitaminai, provitaminai ir panašaus poveikio tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros medžiagos“. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis produktas įtrauktas į Europos Sąjungos pašarų priedų registrą kaip esamas produktas; |
(3) |
vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti folio rūgštį kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą ir priskirti ją prie priedų kategorijos „maistiniai priedai“. Kartu su prašymu pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
(4) |
Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2012 m. balandžio 24 d. nuomonėje (3) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis pašaruose naudojama folio rūgštis nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų sveikatai ir neturėtų kelti papildomos rizikos aplinkai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad jei bus imtasi tinkamų apsaugos priemonių, jokių saugos problemų naudotojams nekils. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
(5) |
folio rūgšties vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti minėtą medžiagą; |
(6) |
kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį turimoms priedų, premiksų ir kombinuotųjų pašarų, kuriuose yra šio preparato, atsargoms sunaudoti, kaip nustatyta Direktyva 70/524/EEB; |
(7) |
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „maistiniai priedai“ ir funkcinei grupei „Vitaminai, provitaminai ir panašaus poveikio tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros medžiagos“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą tame priede nustatytomis sąlygomis.
2 straipsnis
Priede nurodytą preparatą ir pašarus, kurių sudėtyje yra šio preparato ir kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2014 m. kovo 12 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2013 m. rugsėjo 12 d., galima toliau teikti rinkai ir naudoti tol, kol pasibaigs turimos atsargos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 22 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
José Manuel BARROSO
(1) OL L 268, 2003 10 18, p. 29.
(2) OL L 270, 1970 12 14, p. 1.
(3) EFSA Journal 2012 m.; 10(5):2674.
PRIEDAS
Priedo identifikavimo numeris |
Leidimo turėtojo pavadinimas |
Priedas |
Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas |
Gyvūno rūšis arba kategorija |
Didžiausias amžius |
Mažiausias kiekis |
Didžiausias kiekis |
Kitos nuostatos |
Leidimo galiojimo terminas |
||||||||||||||||||
mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
|||||||||||||||||||||||||||
Maistinių priedų kategorija. Funkcinė grupė: vitaminai, provitaminai ir panašaus poveikio tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros medžiagos |
|||||||||||||||||||||||||||
3a316 |
— |
Folio rūgštis |
|
Visų rūšių gyvūnai |
— |
— |
— |
|
2023 m. rugsėjo 12 d. |
(1) Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.
23.8.2013 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 225/20 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 804/2013
2013 m. rugpjūčio 22 d.
kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) |
Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
(2) |
remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 22 d.
Komisijos vardu Pirmininko pavedimu
Jerzy PLEWA
Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius
(1) OL L 299, 2007 11 16, p. 1.
(2) OL L 157, 2011 6 15, p. 1.
PRIEDAS
Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
(EUR/100 kg) |
||
KN kodas |
Trečiosios šalies kodas (1) |
Standartinė importo vertė |
0707 00 05 |
TR |
95,4 |
ZZ |
95,4 |
|
0709 93 10 |
TR |
121,9 |
ZZ |
121,9 |
|
0805 50 10 |
AR |
118,3 |
CL |
112,4 |
|
TR |
70,0 |
|
UY |
99,9 |
|
ZA |
104,1 |
|
ZZ |
100,9 |
|
0806 10 10 |
EG |
182,8 |
MA |
135,8 |
|
TR |
145,7 |
|
ZZ |
154,8 |
|
0808 10 80 |
AR |
186,2 |
BR |
108,7 |
|
CL |
140,9 |
|
CN |
95,5 |
|
NZ |
125,1 |
|
US |
129,8 |
|
ZA |
117,7 |
|
ZZ |
129,1 |
|
0808 30 90 |
AR |
196,9 |
CL |
148,9 |
|
TR |
147,4 |
|
ZA |
87,4 |
|
ZZ |
145,2 |
|
0809 30 |
TR |
142,6 |
ZZ |
142,6 |
|
0809 40 05 |
BA |
52,6 |
MK |
57,7 |
|
TR |
101,0 |
|
ZZ |
70,4 |
(1) Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.
23.8.2013 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 225/s3 |
PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS
2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo
Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.
Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.
23.8.2013 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 225/s3 |
PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS – TEISĖS AKTŲ NUORODŲ SKELBIMO TVARKA
Nuo 2013 m. liepos 1 d. pakeista teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka.
Pereinamuoju laikotarpiu naujoji tvarka bus taikoma kartu su senąja.