ISSN 1725-5120 doi:10.3000/17255120.L_2011.191.lit |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Teisės aktai |
54 tomas |
Turinys |
|
II Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
Puslapis |
|
|
TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
|
|
|
2011/443/ES |
|
|
* |
||
|
|
REGLAMENTAI |
|
|
* |
||
|
|
SPRENDIMAI |
|
|
|
2011/444/ES |
|
|
* |
||
|
|
2011/445/ES |
|
|
* |
||
|
|
2011/446/ES |
|
|
* |
||
|
|
2011/447/ES |
|
|
* |
||
|
|
TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI |
|
|
* |
LT |
Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį. Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
II Įstatymo galios neturintys teisės aktai
TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI
22.7.2011 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191/1 |
TARYBOS SPRENDIMAS
2011 m. birželio 20 d.
dėl Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu
(2011/443/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
kadangi:
(1) |
Europos Sąjungos kompetencijai priklauso priimti žuvininkystės išteklių išsaugojimo, valdymo ir kontrolės priemones; jos kompetencijai taip pat priklauso sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis bei tarptautinių organizacijų susitarimus. |
(2) |
Europos Sąjunga yra 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos, kuria, inter alia, visos tarptautinės bendruomenės narės įpareigojamos bendradarbiauti valdant ir išsaugant biologinius jūrų išteklius, susitariančioji šalis. |
(3) |
Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra 1995 m. Susitarimo dėl Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo įgyvendinimo, kuris įsigaliojo 2001 m. gruodžio 11 d., susitariančiosios šalys. |
(4) |
2009 m. lapkričio 18–23 d. vykusioje Maisto ir žemės ūkio organizacija (MŽŪO) trisdešimt šeštojoje sesijoje patvirtino Susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, (toliau – Susitarimas) pagal MŽŪO įstatų XIV straipsnio 1 dalį, pateikimui MŽŪO narėms. |
(5) |
2009 m. lapkričio 22 d. Romoje Susitarimas buvo pasirašytas Europos bendrijos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau. |
(6) |
Sąjungai tenka labai svarbus vaidmuo tarptautinės žuvininkystės srityje ir ji yra viena iš svarbiausių pasaulyje žuvininkystės produktų rinkų; jai labai svarbu veiksmingai dalyvauti įgyvendinant šį Susitarimą ir Susitarimą patvirtinant. |
(7) |
Todėl Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sąjungos vardu patvirtinamas Susitarimas dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, (toliau – Susitarimas).
Susitarimo tekstas ir Deklaracija dėl Sąjungos kompetencijos pridedami prie šio sprendimo.
2 straipsnis
Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pagal Susitarimo 26 straipsnį Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui, atliekančiam Susitarimo depozitaro funkciją, deponuoti patvirtinimo dokumentą ir Deklaraciją dėl Sąjungos kompetencijos.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
Priimta Liuksemburge 2011 m. birželio 20 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
MATOLCSY Gy.
VERTIMAS
SUSITARIMAS
dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti
PREAMBULĖ
ŠIO SUSITARIMO ŠALYS,
BŪDAMOS ITIN SUSIRŪPINUSIOS dėl tolesnio neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos vykdymo ir žalingo jos poveikio žuvų ištekliams, jūrų ekosistemoms bei teisėtą žvejybą vykdančių žvejų pragyvenimo šaltiniams ir vis didėjančia būtinybe visame pasaulyje užtikrinti aprūpinimą maistu,
SUVOKDAMOS uosto valstybės vaidmenį priimant veiksmingas priemones, kuriomis skatinamas gyvųjų jūrų išteklių tausus naudojimas ir ilgalaikis išsaugojimas,
PRIPAŽINDAMOS, kad kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba priemonės turėtų būti grindžiamos pagrindine vėliavos valstybių atsakomybe ir visa pagal tarptautinę teisę suteikta jurisdikcija, įskaitant uosto valstybės priemones, pakrantės valstybės priemones, su rinka susijusias priemones ir priemones, kuriomis užtikrinama, kad šalies piliečiai neremtų neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos ir jos nevykdytų,
PRIPAŽINDAMOS, kad uosto valstybės priemonės yra veiksmingas ir ekonomiškas būdas užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti,
SUPRASDAMOS būtinybę gerinti koordinavimą regioniniu ir tarpregioniniu lygmenimis siekiant kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba taikant uosto valstybės priemones,
PRIPAŽINDAMOS sparčią ryšių technologijų, duomenų bazių, tinklų ir pasaulinių įrašų, kurie prisideda prie uosto valstybės priemonių įgyvendinimo, plėtrą,
PRIPAŽINDAMOS būtinybę padėti besivystančioms šalims priimti uosto valstybės priemones ir jas įgyvendinti,
ATSIŽVELGDAMOS į tarptautinės bendruomenės raginimus Jungtinių Tautų sistemoje, įskaitant Jungtinių Tautų Generalinę Asamblėją ir Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – MŽŪO) žuvininkystės komitetą, priimti teisiškai privalomą tarptautinį dokumentą dėl uosto valstybės priemonių būtinųjų standartų, grindžiamą 2001 m. MŽŪO tarptautiniu veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, planu ir 2005 m. MŽŪO uosto valstybių taikomų kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba priemonių pavyzdine sistema,
ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad valstybės, naudodamosi savo suvereniomis teisėmis į jų teritorijoje esančius uostus, pagal tarptautinę teisę gali priimti griežtesnes priemones,
PRIMINDAMOS atitinkamas 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (toliau – Konvencija) nuostatas,
PRIMINDAMOS 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo įgyvendinimo, 1993 m. lapkričio 24 d. Susitarimą, skirtą skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, ir 1995 m. MŽŪO Atsakingos žuvininkystės kodeksą,
PRIPAŽINDAMOS, kad MŽŪO sistemoje būtina sudaryti tarptautinį susitarimą pagal MŽŪO įstatų XIV straipsnį,
SUSITARĖ:
1 DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Vartojami terminai
Šiame Susitarime:
a) išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės– gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės, kurios patvirtinamos ir taikomos nuosekliai kartu su atitinkamomis tarptautinės teisės taisyklėmis, įskaitant numatytąsias Konvencijoje;
b) žuvys– visų rūšių apdoroti ir neapdoroti gyvieji jūrų ištekliai;
c) žvejyba– žuvų paieška, masinimas, radimas, žvejojimas, traukimas ar rinkimas arba veikla, kurios rezultatas gali būti žuvų masinimas, radimas, sužvejojimas, ištraukimas arba surinkimas;
d) su žvejyba susijusi veikla– bet kokia operacija, atliekama žvejojant arba rengiantis žvejoti, įskaitant žuvų, kurios prieš tai nebuvo iškrautos uoste, iškrovimą, pakavimą, apdorojimą, perkrovimą arba vežimą, ir darbuotojų parūpinimas, kuro, įrankių ir kitų reikmenų tiekimas jūroje;
e) neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba– veikla, nurodyta 2001 m. MŽŪO tarptautinio veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai (toliau – NNN žvejyba), atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, plano 3 dalyje;
f) Susitariančioji Šalis– valstybė arba regioninė ekonominės integracijos organizacija, sutikusi prisiimti šiuo Susitarimu nustatytus įsipareigojimus, kuriai galioja šis Susitarimas;
g) uostas– uostas apima ir atviroje jūroje esančius terminalus ir kitus įrenginiusi, skirtus žuvims iškrauti, perkrauti, pakuoti, apdoroti, laivui papildyti kuru ar kitomis atsargomis;
h) regioninė ekonominės integracijos organizacija– regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuriai jos valstybės narės perdavė kompetenciją šiame Susitarime nurodytais klausimais, įskaitant įgaliojimus tais klausimais priimti jos valstybėms narėms privalomus sprendimus;
i) regioninė žuvininkystės valdymo organizacija– tarpvyriausybinė žuvininkystės organizacija ar organas, turintis kompetenciją nustatyti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; ir
j) laivas– bet kokios rūšies laivas ar valtis, naudojamas, parengtas naudoti arba numatomas naudoti žvejybai arba su žvejyba susijusiai veiklai vykdyti.
2 straipsnis
Tikslas
Šio Susitarimo tikslas – užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti įgyvendinant veiksmingas uosto valstybės priemones ir taip užtikrinti gyvųjų jūrų išteklių ir jūrų ekosistemų ilgalaikį išsaugojimą ir tausų naudojimą.
3 straipsnis
Taikymas
1. Kiekviena Susitariančioji Šalis, kuri yra uosto valstybė, taiko šį Susitarimą teisės plaukioti su jos vėliava neturintiems laivams, kurie siekia įplaukti į jos uostus arba yra viename iš jos uostų, išskyrus:
a) |
kaimyninės valstybės laivus, kurie tradiciniais žvejybos įrankiais vykdo žvejybą savo reikmėms, jei uosto valstybė ir vėliavos valstybė bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad tokie laivai nevykdytų NNN žvejybos ar su žvejyba susijusios veiklos, kuria tokia žvejyba remiama; ir |
b) |
konteinervežius, kurie žuvų neveža arba veža tik žuvis, kurios prieš tai buvo iškrautos, jei nėra akivaizdžių priežasčių įtarti, kad tokie laivai vykdė su žvejyba susijusią veiklą, kuria remiama NNN žvejyba. |
2. Susitariančioji Šalis, kuri yra uosto valstybė, gali nuspręsti šio Susitarimo netaikyti laivams, kurie jos piliečių frachtuoti tik žvejybai jos jurisdikcijai priklausančiuose rajonuose ir kurie ten vykdo veiklą jai kontroliuojant. Tokiems laivams Susitariančioji Šalis taiko priemones, kurios yra tokios pat veiksmingos, kaip teisę plaukioti su jos vėliava turintiems laivams taikomos priemonės.
3. Šis Sprendimas taikomas jūrų rajonuose vykdomai žvejybai, kuri yra neteisėta, nedeklaruojama arba nereglamentuojama, kaip apibrėžta šio Susitarimo 1 straipsnio e punkte, ir su žvejyba susijusiai veiklai, kuria tokia žvejyba remiama.
4. Šis Susitarimas taikomas sąžiningai, skaidriai ir nediskriminuojant, laikantis tarptautinės teisės.
5. Kadangi šis Susitarimas taikomas visame pasaulyje ir visiems uostams, Susitariančiosios Šalys skatina visus kitus subjektus taikyti priemones, kurios atitinka jo nuostatas. Subjektai, kurie negali tapti šio Susitarimo Šalimis, gali pareikšti įsipareigojimą veikti pagal jo nuostatas.
4 straipsnis
Ryšys su tarptautine teise ir kitomis tarptautinėmis priemonėmis
1. Nė viena šio Susitarimo nuostata nepažeidžiamos Susitariančiųjų Šalių teisės, jurisdikcija ir prievolės pagal tarptautinę teisę. Visų pirma, nė viena šio Susitarimo nuostata nedaromas poveikis:
a) |
Susitariančiųjų Šalių suverenumui jų vidaus, salynų ir teritoriniuose vandenyse arba suverenioms teisėms jų kontinentiniame šelfe ir jų išskirtinėse ekonominėse zonose; |
b) |
Susitariančiųjų Šalių teisei pagal tarptautinę teisę pasinaudoti savo suverenumu jų teritorijoje esančiuose uostuose, įskaitant jų teisę uždrausti laivams įplaukti į juos ir teisę priimti griežtesnes uosto valstybės priemones, nei numatytosios šiame Susitarime, įskaitant priemones, patvirtintas vadovaujantis regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos sprendimu. |
2. Jei Susitariančioji Šalis taiko Susitarimą, tai nereiškia, kad regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos, kuriai ji nepriklauso, priemonės arba sprendimai tai Susitariančiajai Šaliai tampa privalomi arba kad ji tą organizaciją pripažįsta.
3. Pagal šį Susitarimą Susitariančioji Šalis jokiu būdu nėra įpareigojama įgyvendinti regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos priemones ar sprendimus, jei tos priemonės ar sprendimai priimti nesilaikant tarptautinės teisės.
4. Šis Susitarimas aiškinamas ir taikomas pagal tarptautinę teisę, atsižvelgiant į taikytinas tarptautines taisykles ir standartus, įskaitant nustatytuosius Tarptautinės jūrų organizacijos, ir kitas tarptautines priemones.
5. Susitariančiosios Šalys gera valia vykdo pagal šį Susitarimą prisiimtus įsipareigojimus ir naudojasi jame pripažintomis teisėmis taip, kad jos nebūtų pažeidžiamos.
5 straipsnis
Integravimas ir koordinavimas nacionaliniu lygmeniu
Kiekviena Susitariančioji Šalis kuo labiau:
a) |
integruoja su žuvininkyste susijusias uosto valstybės priemones į platesnę uosto valstybės vykdomos kontrolės sistemą arba jas koordinuoja pagal tą sistemą; |
b) |
integruoja uosto valstybės priemones į kitas priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai ir su žvejyba susijusiai veiklai, kuria tokia žvejyba remiama, atsižvelgdama į 2001 m. MŽŪO tarptautinį veiksmų, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, planą; ir |
c) |
imasi priemonių, kad atitinkamos nacionalinės agentūros keistųsi informacija ir kad būtų koordinuojama tokių agentūrų veikla įgyvendinant šį Susitarimą. |
6 straipsnis
Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija
1. Skatindamos veiksmingai įgyvendinti šį Susitarimą ir deramai atsižvelgdamos į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus, Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja ir keičiasi informacija su atitinkamomis valstybėmis, MŽŪO, kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis, be kita ko, informacija apie tokių regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų patvirtintas priemones, susijusias su šio Susitarimo tikslu.
2. Kiekviena Susitariančioji Šalis imasi kuo daugiau priemonių, kuriomis prisidedama prie kitų valstybių ir kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimo.
3. Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja paregionių, regioniniu ir pasauliniu lygmenimis veiksmingai įgyvendinant šį Susitarimą, įskaitant, jei tinka, MŽŪO arba regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose ir organuose.
2 DALIS
ĮPLAUKIMAS Į UOSTĄ
7 straipsnis
Uostų paskyrimas
1. Kiekviena Susitariančioji Šalis paskiria uostus, į kuriuos įplaukti laivai gali prašyti pagal šį Susitarimą, ir juos paskelbia. Kiekviena Susitariančioji Šalis pateikia paskirtųjų uostų sąrašą MŽŪO, o ši jį tinkamai paskelbia.
2. Kiekviena Susitariančioji Šalis kuo geriau užtikrina, kad kiekvienas pagal šio straipsnio 1 dalį paskirtas ir paskelbtas uostas turėtų tinkamas priemones tikrinimui pagal šį Susitarimą atlikti.
8 straipsnis
Išankstinis prašymas leisti įplaukti į uostą
1. Kiekviena Susitariančioji Šalis, prieš leisdama laivui įplaukti į jos uostą, prašo pateikti bent jau A priede nurodytą informaciją.
2. Kiekviena Susitariančioji Šalis prašo šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją pateikti iš anksto, kad uosto valstybė turėtų pakankamai laiko jai išnagrinėti.
9 straipsnis
Leidimas įplaukti į uostą arba draudimas įplaukti į uostą
1. Kiekviena Susitariančioji Šalis, gavusi 8 straipsniu reikalaujamą atitinkamą informaciją ir kitą informaciją, kurios jai gali reikėti norint nustatyti, ar leidimo įplaukti į jos uostą prašantis laivas nevykdė NNN žvejybos ar su žvejyba susijusios veiklos, kuria tokia žvejyba remiama, nusprendžia, ar leisti laivui įplaukti į jos uostą ar uždrausti įplaukti į jos uostą, ir šį sprendimą praneša laivui ar jo atstovui.
2. Jei laivui įplaukti į uostą leidžiama, laivo kapitonas arba laivo atstovas, laivui įplaukus į uostą, kompetentingoms Susitariančiosios Šalies institucijoms turi pateikti leidimą įplaukti.
3. Jei laivui įplaukti į uostą neleidžiama, kiekviena Susitariančioji Šalis pagal šio straipsnio 1 dalį priimtą sprendimą praneša laivo vėliavos valstybei ir, jei reikia ir įmanoma, atitinkamoms pakrantės valstybėms, regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms ir kitoms tarptautinėms organizacijoms.
4. Nepažeisdama šio straipsnio 1 dalies, jei Susitariančioji Šalis turi pakankamų įrodymų, kad į jos uostą norintis įplaukti laivas vykdė NNN žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama, ypač tai, kad jis yra įtrauktas į tokią žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą vykdžiusių laivų sąrašą, kurį pagal savo taisykles bei procedūras ir tarptautinę teisę sudarė regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, Šalis tam laivui uždraudžia įplaukti į jos uostus, deramai atsižvelgdama į 4 straipsnio 2 ir 3 dalis.
5. Nepaisydama šio straipsnio 3 ir 4 dalių, Susitariančioji Šalis tose dalyse nurodytam laivui gali leisti įplaukti į savo uostus, tik siekiant jį patikrinti ir imtis kitų tinkamų priemonių pagal tarptautinę teisę, kurios siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai ir su žvejyba susijusiai veiklai, kuria tokia žvejyba remiama, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti yra tokios pat veiksmingos kaip draudimas įplaukti į uostą.
6. Jei šio straipsnio 4 ar 5 dalyje nurodytas laivas dėl kokios nors priežasties yra uoste, Susitariančioji Šalis tokiam laivui uždraudžia naudotis savo uostais žuvims iškrauti, perkrauti, pakuoti ir apdoroti ar pasinaudoti kitomis uosto paslaugomis, inter alia, laivui papildyti kuru ar kitomis atsargomis, prižiūrėti ir statyti į sausąjį doką. Tokiais atvejais mutatis mutandis taikomos 11 straipsnio 2 ir 3 dalys. Taip naudotis uostais draudžiama laikantis tarptautinės teisės.
10 straipsnis
Force majeure arba nelaimės
Nė viena šio Susitarimo nuostata, vadovaujantis tarptautine teise, nedaromas poveikis laivų įplaukimui į uostą force majeure arba nelaimės atveju ir uosto valstybei nekliudoma leisti laivui įplaukti į uostą tik siekiant suteikti pagalbą asmenims, laivams ar orlaiviams, kuriems gresia pavojus ar nelaimė.
3 DALIS
UOSTŲ NAUDOJIMAS
11 straipsnis
Uostų naudojimas
1. Laivui įplaukus į vieną iš Susitariančiosios Šalies uostų, Susitariančioji Šalis, vadovaudamasi savo įstatymais bei kitais teisės aktais ir tarptautine teise, įskaitant šį Susitarimą, uždraudžia tam laivui naudotis uostu žuvims, kurios prieš tai nebuvo iškrautos, iškrauti, perkrauti, pakuoti ir apdoroti, ir pasinaudoti kitomis uosto paslaugomis, inter alia, laivui papildyti kuru ar kitomis atsargomis, prižiūrėti ir statyti į sausąjį doką, jei:
a) |
Susitariančioji Šalis nustato, kad laivas neturi galiojančio ir taikytino leidimo žvejoti ar vykdyti su žvejyba susijusia veiklą, kurio reikalauja jo vėliavos valstybė; |
b) |
Susitariančioji Šalis nustato, kad laivas neturi galiojančio ir taikytino leidimo žvejoti ar vykdyti su žvejyba susijusia veiklą, kurio reikalauja pakrantės valstybė jos nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose rajonuose; |
c) |
Susitariančioji Šalis gauna akivaizdžių įrodymų, kad laive esančios žuvys buvo sugautos pažeidžiant pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančiuose rajonuose taikytinus tos valstybės reikalavimus; |
d) |
vėliavos valstybė, gavusi uosto valstybės prašymą, per pagrįstą laikotarpį nepatvirtina, kad laive esančios žuvys buvo sugautos laikantis taikytinų atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos reikalavimų, atsižvelgiant į 4 straipsnio 2 ir 3 dalis; arba |
e) |
Susitariančioji Šalis turi pagrįstų priežasčių manyti, kad laivas kitokiu būdu vykdė NNN žvejybą ar su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama, įskaitant veiklą, kuria remiamas 9 straipsnio 4 dalyje nurodytas laivas, jei laivas negali įrodyti; kad:
|
2. Nepaisydama šio straipsnio 1 dalies, Susitariančioji Šalis toje dalyje nurodytam laivui neuždraudžia pasinaudoti uosto paslaugomis:
a) |
kurios būtinos įgulos saugai ar sveikatai apsaugoti arba laivo saugai, jei šie poreikiai tinkamai įrodomi, arba |
b) |
kurios prireikus būtinos laivui atiduoti į metalo laužą. |
3. Jei Susitariančioji Šalis uždraudė naudotis savo uostu pagal šį straipsnį, apie savo sprendimą ji nedelsdama praneša vėliavos valstybei ir prireikus atitinkamoms pakrantės valstybėms, regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms ir kitoms atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms.
4. Susitariančioji Šalis panaikina draudimą laivui naudotis jos uostu pagal šio straipsnio 1 dalį tik jei yra pakankamai įrodymų, kad priežastys, dėl kurių buvo uždrausta naudotis uostu, buvo netinkamos arba klaidingos arba tos priežastys pašalintos.
5. Jei Susitariančioji Šalis panaikino draudimą pagal šio straipsnio 4 dalį, apie tai ji nedelsdama praneša tiems, kam buvo pranešta pagal šio straipsnio 3 dalį.
4 DALIS
TIKRINIMAS IR TOLESNI VEIKSMAI
12 straipsnis
Tikrinimo lygmenys ir prioritetai
1. Kiekviena Susitariančioji Šalis savo uostuose patikrina tiek laivų, kiek reikia norint pasiekti tokį per metus atliekamų tikrinimų skaičių, kurio pakaktų šio Susitarimo tikslui pasiekti.
2. Susitariančiosios Šalys siekia susitarti dėl mažiausio tikrinamų laivų skaičiaus regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, MŽŪO ar kitaip.
3. Spręsdama, kuriuos laivus reikia tikrinti, Susitariančioji Šalis pirmiausia atsižvelgia į:
a) |
laivus, kuriems pagal šį Susitarimą uždrausta įplaukti į uostą ar juo pasinaudoti; |
b) |
kitų atitinkamų Susitariančiųjų Šalių, valstybių ar regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų prašymus patikrinti konkrečius laivus, ypač kai tokie prašymai grindžiami NNN žvejybos ar su žvejyba susijusios veiklos, kuria remiama tokia konkretaus laivo vykdoma žvejyba, įrodymais; ir |
c) |
kitus laivus, kai yra akivaizdžių priežasčių įtarti, kad jie vykdė NNN žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama. |
13 straipsnis
Tikrinimo atlikimas
1. Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad jos inspektoriai atliktų bent jau B priede nurodytas būtinąsias užduotis.
2. Kiekviena Susitariančioji Šalis savo uostuose atlikdama patikrinimą:
a) |
užtikrina, kad tikrinimą atliktų tinkamai kvalifikuoti ir įgalioti inspektoriai, visų pirma atsižvelgiant į 17 straipsnį; |
b) |
užtikrina, kad prieš tikrinimą inspektoriai laivo kapitonui pateiktų tinkamą dokumentą, įrodantį jų pareigas; |
c) |
užtikrina, kad inspektoriai apžiūrėtų visas atitinkamas laivo vietas, laive esančias žuvis, tinklus bei kitus įrankius, įrangą ir laive esančius dokumentus ar įrašus, kurie reikalingi atitikčiai atitinkamoms išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėms patikrinti; |
d) |
reikalauja, kad laivo kapitonas inspektoriams suteiktų visą reikiamą pagalbą ir informaciją ir, jei prašoma, pateiktų atitinkamą medžiagą bei dokumentus arba patvirtintas jų kopijas; |
e) |
jei su laivo vėliavos valstybe sudaryti atitinkami susitarimai, pakviečia vėliavos valstybės atstovus dalyvauti patikrinime; |
f) |
deda visas pastangas, kad laivas nebūtų gaišinamas, kad būtų kuo mažiau jam trukdoma ir kad būtų sudaroma kuo mažiau nepatogumų, be kita ko, kad inspektoriai nebūtų laive, kai to nereikia, ir kad būtų vengiama veiksmų, kurie galėtų pakenkti laive esančių žuvų kokybei; |
g) |
deda visas pastangas, kad palengvintų bendravimą su laivo kapitonu arba viršesniais įgulos nariais, be kita ko, kad, jei įmanoma ir reikia, inspektorių lydėtų vertėjas žodžiu; |
h) |
užtikrina, kad tikrinimas būtų atliekamas sąžiningai, skaidriai ir nediskriminuojant ir kad laivas nebūtų persekiojamas; ir |
i) |
netrukdo kapitonui pagal tarptautinę teisę bendrauti su vėliavos valstybės valdžios institucijomis. |
14 straipsnis
Tikrinimo rezultatai
Kiekviena Susitariančioji Šalis rašytinėje kiekvieno tikrinimo rezultatų ataskaitoje pateikia bent jau C priede nurodytą būtinąją informaciją.
15 straipsnis
Tikrinimo rezultatų perdavimas
Kiekviena Susitariančioji Šalis kiekvieno tikrinimo rezultatus perduoda tikrinto laivo vėliavos valstybei ir prireikus:
a) |
atitinkamoms Susitariančiosioms Šalims ir valstybėms, įskaitant:
|
b) |
atitinkamoms regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms; ir |
c) |
MŽŪO ir kitoms susijusioms tarptautinėms organizacijoms. |
16 straipsnis
Keitimasis informacija elektroninėmis priemonėmis
1. Kad būtų lengviau įgyvendinti šį Susitarimą, kiekviena Susitariančioji Šalis, jei įmanoma, sukuria ryšių palaikymo sistemą, kuria naudojantis galima tiesiogiai keistis informacija elektroninėmis priemonėmis, deramai atsižvelgiant į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus.
2. Jei įmanoma ir deramai atsižvelgdamos į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus, Susitariančiosios Šalys turėtų bendradarbiauti, kad, imdamosi ir kitų susijusių daugiašalių ir tarpvyriausybinių iniciatyvų, sukurtų keitimosi informacija sistemą, kurią galėtų koordinuoti MŽŪO, ir palengvintų keitimąsi informacija su esamomis duomenų bazėmis, susijusiomis su šiuo Susitarimu.
3. Kiekviena Susitariančioji Šalis paskiria instituciją, kuri yra ryšių palaikymo punktas informacijai keistis pagal šį Susitarimą. Kiekviena Susitariančioji Šalis apie atitinkamą paskirtą instituciją praneša MŽŪO.
4. Kiekviena Susitariančioji Šalis perduotiną informaciją tvarko naudodamasi pagal šio straipsnio 1 dalį sukurta sistema ir laikydamasi D priedo.
5. MŽŪO atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų prašo pateikti informaciją apie jų priimamas ir įgyvendinamas su šiuo Susitarimu susijusias priemones arba sprendimus, kad, jei įmanoma ir atsižvelgdama į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus, įtrauktų šiuos duomenis į šio straipsnio 2 dalyje nurodytą keitimosi informacija sistemą.
17 straipsnis
Inspektorių mokymas
Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad jos inspektoriai būtų tinkamai parengti, atsižvelgiant į E priede pateiktas inspektorių mokymo gaires. Susitariančiosios Šalys siekia bendradarbiauti šiuo klausimu.
18 straipsnis
Uosto valstybės veiksmai po patikrinimo
1. Jei atlikus patikrinimą yra akivaizdžių priežasčių manyti, kad laivas vykdė NNN žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama, patikrinimą atlikusi Susitariančioji Šalis:
a) |
nedelsdama savo išvadas praneša vėliavos valstybei ir prireikus atitinkamoms pakrantės valstybėms, regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms bei kitoms atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms ir valstybei, kurios pilietis yra laivo kapitonas; ir |
b) |
pagal šį Susitarimą, įskaitant 4 straipsnį, uždraudžia laivui pasinaudoti jos uostu žuvims, kurios prieš tai nebuvo iškrautos, iškrauti, perkrauti, pakuoti ir apdoroti, ir pasinaudoti kitomis uosto paslaugomis, inter alia, laivui papildyti kuru ar kitomis atsargomis, prižiūrėti ir statyti į sausąjį doką, jei tokios priemonės laivui dar netaikytos. |
2. Nepaisydama šio straipsnio 1 dalies, Susitariančioji Šalis toje dalyje nurodytam laivui neuždraudžia pasinaudoti uosto paslaugomis, kurios būtinos įgulos saugai ir sveikatai apsaugoti arba laivo saugai.
3. Nė viena šio Susitarimo nuostata Susitariančiajai Šaliai nekliudoma taikyti tarptautinę teisę atitinkančias priemones, be nurodytųjų šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, įskaitant priemones, kurias vėliavos valstybė aiškiai paprašo taikyti arba su kuriomis ji sutinka.
19 straipsnis
Informacija apie uosto valstybėje taikytas priemones
1. Susitariančioji Šalis saugo atitinkamą informaciją, kad ji būtų prieinama visuomenei, ir, gavusi rašytinį prašymą, laivo savininkui, operatoriui, kapitonui ar atstovui pateikia informaciją apie taikytas priemones, nustatytas pagal jos nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus dėl uosto valstybės priemonių, kurias tas Susitariančioji Šalis taikė vadovaudamasi 9, 11, 13 arba 18 straipsniais, įskaitant informaciją apie teisę prašyti kompensacijos pagal jos nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, jei dėl tariamai neteisėtų Susitariančiosios Šalies veiksmų buvo patirta nuostolių ar žalos.
2. Susitariančioji Šalis vėliavos valstybę, laivo savininką, operatorių, kapitoną arba atstovą informuoja apie tokių taikytų priemonių rezultatus. Jei kitos Susitariančiosios Šalys, valstybės arba tarptautinės organizacijos buvo informuotos apie ankstesnį sprendimą pagal 9, 11, 13 arba 18 straipsnius, Susitariančioji Šalis jas informuoja apie bet kokį savo sprendimo pakeitimą.
5 DALIS
VĖLIAVOS VALSTYBIŲ VAIDMUO
20 straipsnis
Vėliavos valstybių vaidmuo
1. Kiekviena Susitariančioji Šalis reikalauja, kad teisę plaukioti su jos vėliava turintys laivai bendradarbiautų su uosto valstybe atliekant patikrinimus pagal šį Susitarimą.
2. Kai Susitariančioji Šalis turi akivaizdžių priežasčių manyti, kad teisę plaukioti su jos vėliava turintis laivas vykdo NNN žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama, ir nori įplaukti į kitos valstybės uostą arba jame yra, ji prireikus prašo tos valstybės patikrinti laivą arba imtis kitų šį Susitarimą atitinkančių priemonių.
3. Kiekviena Susitariančioji Šalis teisę plaukioti su jos vėliava turinčius laivus ragina iškrauti, perkrauti, pakuoti ir apdoroti žuvis ir naudotis kitomis uosto paslaugomis valstybių, kurios veikia vadovaudamosi šiuo Susitarimu arba tokiu būdu, kuris atitinka šį Susitarimą, uostuose. Susitariančiosios Šalys raginamos parengti, be kita ko, regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose ir MŽŪO, sąžiningą, skaidrią ir nediskriminuojančią bet kurios valstybės, kuri galbūt veikia nesivadovaudama šiuo Susitarimu arba tokiu būdu, kuris neatitinka šio Susitarimo, nustatymo tvarką.
4. Jei, uosto valstybei atlikus patikrinimą, vėliavos valstybė, kuri yra Susitariančioji Šalis, gauna patikrinimo ataskaitą, kurioje teigiama, kad yra akivaizdžių priežasčių manyti, kad teisę plaukioti su jos vėliava turintis laivas vykdo NNN žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama, ji nedelsdama visapusiškai išnagrinėja šį klausimą ir, jei įrodymų pakanka, nedelsdama imasi vykdymo užtikrinimo veiksmų pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.
5. Kiekviena Susitariančioji Šalis, kuri yra vėliavos valstybė, praneša kitoms Susitariančiosioms Šalims, atitinkamoms uosto valstybėms ir prireikus kitoms atitinkamoms valstybėms, regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms ir MŽŪO apie veiksmus, kuriuos ji taikė teisę plaukioti su jos vėliava turintiems laivams, kurie, kaip nustatyta pagal šį Susitarimą pritaikius uosto valstybės priemones, vykdė NNN žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama.
6. Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad teisę plaukioti su jos vėliava turintiems laivams taikomos priemonės būtų ne mažiau veiksmingos užkertant kelią NNN žvejybai ir su žvejyba susijusiai veiklai, kuria remiama tokia žvejyba, atgrasant nuo jos ir ją panaikinant, nei 3 straipsnio 1 dalyje nurodytiems laivams taikomos priemonės.
6 DALIS
BESIVYSTANČIŲ VALSTYBIŲ POREIKIAI
21 straipsnis
Besivystančių valstybių poreikiai
1. Susitariančiosios Šalys visapusiškai pripažįsta specialiuosius besivystančių valstybių, kurios yra Susitariančiosios Šalys, poreikius, susijusius su šį Susitarimą atitinkančių uosto valstybės priemonių įgyvendinimu. Šiuo tikslu Susitariančiosios Šalys tiesiogiai arba per MŽŪO, kitas specializuotąsias Jungtinių Tautų agentūras arba kitas atitinkamas tarptautines organizacijas ir įstaigas, įskaitant regionines žuvininkystės valdymo organizacijas, teikia pagalbą besivystančioms valstybėms, kurios yra Susitariančiosios Šalys, kad, inter alia,:
a) |
sudarytų joms sąlygas, ypač mažiausiai išsivysčiusioms ir salose esančioms mažoms besivystančioms valstybėms, kurti teisinį pagrindą ir įgyti gebėjimų įgyvendinti veiksmingas uosto valstybės priemones; |
b) |
joms būtų lengviau dalyvauti bet kurios tarptautinės organizacijos, skatinančios veiksmingai rengti ir įgyvendinti uosto valstybės priemones, veikloje; ir |
c) |
koordinuojant pagal atitinkamus tarptautinius mechanizmus, sudaryti palankesnes sąlygas techninei pagalbai teikti, kad jos geriau rengtų ir įgyvendintų uosto valstybės priemones. |
2. Susitariančiosios Šalys deramai atsižvelgia į besivystančių uosto valstybių, kurios yra Susitariančiosios Šalys, ypač į mažiausiai išsivysčiusių ir salose esančių mažų besivystančių valstybių, specialiuosius poreikius, kad užtikrintų, jog joms nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nebūtų perkeliama įgyvendinant šį Susitarimą susidaranti neproporcinga našta. Tais atvejais, kai neproporcinga našta perkeliama, Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja, siekdamos atitinkamoms besivystančioms valstybėms, kurios yra Susitariančiosios Šalys, padėti įgyvendinti konkrečius įsipareigojimus pagal šį Susitarimą.
3. Susitariančiosios Šalys pačios arba per MŽŪO įvertina besivystančių valstybių, kurios yra Susitariančiosios Šalys, specialiuosius poreikius, susijusius su šio Susitarimo įgyvendinimu.
4. Susitariančiosios Šalys bendradarbiauja, siekdamos sukurti tinkamus finansavimo mechanizmus, kad padėtų besivystančioms valstybėms įgyvendinti šį Susitarimą. Šie mechanizmai, inter alia, konkrečiai skirti:
a) |
nacionalinėms ir tarptautinėms uosto valstybės priemonėms kurti; |
b) |
gebėjimams ugdyti ir stiprinti, įskaitant stebėsenos, kontrolės ir priežiūros, taip pat uostų valdytojų, inspektorių, teisėsaugos pareigūnų ir teisininkų mokymo nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu gebėjimus; |
c) |
stebėsenos, kontrolės, priežiūros ir atitikties užtikrinimo veiklai, susijusiai su uosto valstybės priemonėmis, įskaitant galimybes naudotis technologijomis ir įranga, vykdyti; ir |
d) |
besivystančioms valstybėms, kurios yra Susitariančiosios Šalys ir kurios patyrė išlaidų dėl taikytų ginčų, kilusių dėl veiksmų, kurių jos ėmėsi pagal šį Susitarimą, sprendimo procedūrų, įrašyti į sąrašą. |
5. Bendradarbiavimas su besivystančiomis valstybėmis, kurios yra Susitarimo Šalys, ir jų tarpusavio bendradarbiavimas šiame straipsnyje nustatytais tikslais gali apimti techninės ir finansinės pagalbos teikimą dvišaliais, daugiašaliais ir regioniniais kanalais, įskaitant bendradarbiavimą „Pietūs–Pietūs“.
6. Susitariančiosios Šalys sudaro ad hoc darbo grupę, kuri Susitariančiosioms Šalims reguliariai teikia ataskaitas ir rekomendacijas dėl finansavimo mechanizmų sukūrimo, įskaitant įnašų schemą, lėšų nustatymą ir sutelkimą, įgyvendinimo kriterijų ir procedūrų parengimo, taip pat pažangos, padarytos taikant finansavimo mechanizmus. Be šiame straipsnyje numatytų nuostatų, ad hoc darbo grupė, inter alia, atsižvelgia į:
a) |
besivystančių valstybių, kurios yra Susitariančiosios Šalys, ypač į mažiausiai išsivysčiusių ir salose esančių mažų besivystančių valstybių, poreikių vertinimą; |
b) |
galimybę gauti ir laiku išmokėti lėšas; |
c) |
sprendimų priėmimo ir valdymo procesų, susijusių su lėšų gavimu ir jų paskirstymu, skaidrumą; ir |
d) |
paramą gaunančių besivystančių valstybių, kurios yra Susitariančiosios Šalys, atskaitomybę už sutartą lėšų panaudojimą. |
Susitariančiosios Šalys atsižvelgia į ad hoc darbo grupės ataskaitas ir rekomendacijas ir imasi atitinkamų veiksmų.
7 DALIS
GINČŲ SPRENDIMAS
22 straipsnis
Taikus ginčų sprendimas
1. Bet kuri Susitariančioji Šalis gali konsultuotis su bet kuria kita Susitariančiąja Šalimi ar Susitariančiosiomis Šalimis kilus ginčui dėl šio Susitarimo nuostatų aiškinimo ar taikymo, kad kuo greičiau būtų surastas abi Susitariančiąsias Šalis tenkinantis sprendimas.
2. Jei per pagrįstą laikotarpį šiomis konsultacijomis ginčo išspręsti nepavyksta, atitinkamos Susitariančiosios Šalys kuo greičiau pasitaria tarpusavyje, kad ginčas būtų išspręstas derybomis, atliekant tyrimą, tarpininkaujant, susitaikant, arbitražo tvarka, teismo sprendimu arba kitokiomis jų pasirinktomis taikiomis priemonėmis.
3. Bet kuris tokio pobūdžio šiais būdais neišspręstas ginčas, gavus visų ginčo šalių sutikimą, perduodamas spręsti Tarptautiniam Teisingumo Teismui, Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui arba arbitražo teismui, kad šis jį išspręstų. Jei nepavyksta susitarti perdavus ginčą Tarptautiniam Teisingumo Teismui, Tarptautiniam jūrų teisės tribunolui arba arbitražo teismui, Susitariančiosios Šalys toliau konsultuojasi ir bendradarbiauja siekdamos išspręsti ginčą vadovaudamosi su gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimu susijusiomis tarptautinės teisės taisyklėmis.
8 DALIS
PRIE SUSITARIMO NEPRISIJUNGUSIOS ŠALYS
23 straipsnis
Prie šio Susitarimo neprisijungusios Šalys
1. Susitariančiosios Šalys skatina prie šio Susitarimo neprisijungusias Šalis tapti jo Susitariančiosiomis Šalimis ir (arba) priimti įstatymus ir kitus teisės aktus ir įgyvendinti jo nuostatas atitinkančias priemones.
2. Susitariančiosios Šalys imasi sąžiningų, nediskriminuojamų ir skaidrių šį Susitarimą ir kitus taikytinus tarptautinius teisės aktus atitinkančių priemonių, kad užkirstų kelią prie šio Susitarimo neprisijungusių Šalių veiklai, kliudančiai veiksmingai įgyvendinti šį Susitarimą.
9 DALIS
STEBĖSENA, PERŽIŪRA IR VERTINIMAS
24 straipsnis
Stebėsena, peržiūra ir vertinimas
1. Susitariančiosios Šalys MŽŪO ir atitinkamose jos įstaigose užtikrina reguliarią ir sistemingą šio Susitarimo įgyvendinimo stebėseną ir peržiūrą, taip pat pažangos, padarytos siekiant jo tikslo, vertinimą.
2. Praėjus ketveriems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo MŽŪO sušaukia Susitariančiųjų Šalių susirinkimą, kad peržiūrėtų ir įvertintų šio Susitarimo veiksmingumą siekiant jo tikslo. Prireikus Susitariančiosios Šalys nusprendžia dėl tolesnių tokių susirinkimų.
10 DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
25 straipsnis
Pasirašymas
Šis Susitarimas teikiamas pasirašyti visoms valstybėms ir regioninėms ekonominės integracijos organizacijoms Maisto ir žemės ūkio organizacijoje nuo 2009 m. lapkričio dvidešimt antros dienos iki 2010 m. lapkričio dvidešimt pirmos dienos.
26 straipsnis
Ratifikavimas, priėmimas arba patvirtinimas
1. Šis Susitarimas turi būti ratifikuotas, priimtas arba patvirtintas visų jį pasirašiusių šalių.
2. Ratifikavimo, priėmimo ar tvirtinimo dokumentai deponuojami depozitarui.
27 straipsnis
Prisijungimas
1. Pasibaigus laikotarpiui, per kurį galima pasirašyti šį Susitarimą, bet kuri valstybė arba regioninė ekonominės integracijos organizacija gali prie jo prisijungti.
2. Prisijungimo dokumentai deponuojami depozitarui.
28 straipsnis
Regioninės ekonominės integracijos organizacijų dalyvavimas
1. Tais atvejais, kai regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri yra Konvencijos IX priedo 1 straipsnyje nurodyta tarptautinė organizacija, neturi kompetencijos visais šiuo Susitarimu reglamentuojamais klausimais, tokiai regioninei ekonominės integracijos organizacijai įgyvendinant šį Susitarimą mutatis mutandis taikomas Konvencijos IX priedas, tačiau netaikomos to priedo nuostatos, nustatytos:
a) |
2 straipsnio pirmame sakinyje; ir |
b) |
3 straipsnio 1 dalyje. |
2. Tais atvejais, kai regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri yra Konvencijos IX priedo 1 straipsnyje nurodyta tarptautinė organizacija, turi kompetenciją visais šio Susitarimo reglamentuojamais klausimais, regioninei ekonominės integracijos organizacijai įgyvendinant šį Susitarimą taikomos šios nuostatos:
a) |
jo pasirašymo arba prisijungimo prie jo metu tokia organizacija pateikia deklaraciją, kurioje nurodoma, kad:
|
b) |
tokios organizacijos dalyvavimas organizacijos valstybėms narėms jokiu būdu nesuteikia jokių teisių pagal šį Susitarimą; |
c) |
kai tokios organizacijos įsipareigojimai pagal šį Susitarimą yra nesuderinami su jos įsipareigojimais pagal tos organizacijos steigimo susitarimą ar kitus su juo susijusius aktus, įsipareigojimai pagal šį Susitarimą yra viršesni. |
29 straipsnis
Įsigaliojimas
1. Šis Susitarimas įsigalioja praėjus trisdešimčiai dienų po dvidešimt penktojo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumento deponavimo depozitarui pagal 26 arba 27 straipsnius.
2. Kiekvienai pasirašančiajai šaliai, kuri šį Susitarimą ratifikuoja, priima arba patvirtina po jo įsigaliojimo, šis Susitarimas įsigalioja po trisdešimties dienų po ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumento deponavimo.
3. Kiekvienai valstybei arba regioninei ekonominės integracijos organizacijai, kuri prie šio Susitarimo prisijungia po jo įsigaliojimo, šis Susitarimas įsigalioja po trisdešimties dienų po prisijungimo dokumento deponavimo.
4. Taikant šį straipsnį, joks dokumentas, kurį deponuoja regioninė ekonominės integracijos organizacija, nelaikomas dokumentų, kuriuos deponuoja jos valstybės narės, papildomu dokumentu.
30 straipsnis
Išlygos ir išimtys
Šiam Susitarimui netaikomos jokios išlygos arba išimtys.
31 straipsnis
Deklaracijos ir pareiškimai
30 straipsniu neužkertamas kelias valstybei arba regioninei ekonominės integracijos organizacijai pasirašant, ratifikuojant, priimant, patvirtinant arba prisijungiant prie šio Susitarimo teikti deklaracijas arba daryti pareiškimus, kad ir kaip jie būtų išdėstyti ar pavadinti, siekiant, inter alia, suderinti savo įstatymus ir kitus teisės aktus su šio Susitarimo nuostatomis, su sąlyga, kad tokiomis deklaracijomis arba pareiškimais nebūtų siekiama panaikinti arba pakeisti tai valstybei arba regioninei ekonominės integracijos organizacijai taikomų šio Susitarimo nuostatų teisinį poveikį.
32 straipsnis
Laikinas taikymas
1. Šį Susitarimą gali laikinai taikyti valstybės arba regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurios sutinka su laikinu jo taikymu, apie tai raštu pranešusios depozitarui. Toks laikinas Susitarimo taikymas įsigalioja nuo pranešimo gavimo dienos.
2. Laikinas Susitarimo taikymas valstybėje arba regioninėje ekonominės integracijos organizacijoje nutraukiamas, šiam Susitarimui įsigaliojus toje valstybėje arba regioninėje ekonominės integracijos organizacijoje arba tai valstybei arba regioninei ekonominės integracijos organizacijai raštu pranešus depozitarui apie savo ketinimą nutraukti laikiną Susitarimo taikymą.
33 straipsnis
Pakeitimai
1. Bet kuri Susitariančioji Šalis gali siūlyti šio Susitarimo pakeitimus praėjus dvejiems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos.
2. Bet koks siūlomas šio Susitarimo pakeitimas teikiamas rašytiniu pranešimu depozitarui kartu su prašymu sušaukti Susitariančiųjų Šalių susirinkimą jam apsvarstyti. Depozitaras visoms Susitariančiosioms Šalims išsiunčia tokį pranešimą ir visus gautus Susitariančiųjų Šalių atsakymus į kvietimą. Išskyrus atvejį, kai per šešis mėnesius po pranešimo išsiuntimo pusė Susitariančiųjų Šalių pareiškia prieštaravimą šiam prašymui, depozitaras sušaukia Susitariančiųjų Šalių susirinkimą, kad būtų apsvarstytas pasiūlytas pakeitimas.
3. Atsižvelgiant į 34 straipsnį, bet koks šio Susitarimo pakeitimas priimamas bendru Susitariančiųjų Šalių, dalyvaujančių susirinkime, per kurį pasiūlyta jį priimti, sutarimu.
4. Atsižvelgiant į 34 straipsnį, bet koks Susitariančiųjų Šalių susirinkime priimtas pakeitimas įsigalioja jį ratifikavusioms, priėmusioms arba patvirtinusioms Susitariančiosioms Šalims devyniasdešimtąją dieną po to, kai du trečdaliai šio Susitarimo Šalių, apskaičiuoti remiantis Susitariančiųjų Šalių skaičiumi pakeitimo priėmimo dieną, deponuoja ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentus. Vėliau bet kokiai kitai Susitariančiajai Šaliai pakeitimas įsigalioja devyniasdešimtąją dieną po to, kai ta Susitariančioji Šalis deponuoja pakeitimo ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentą.
5. Taikant šį straipsnį, dokumentas, kurį deponuoja regioninė ekonominės integracijos organizacija, nelaikomas dokumentų, kuriuos deponuoja jos valstybės narės, papildomu dokumentu.
34 straipsnis
Priedai
1. Priedai yra neatskiriama šio Susitarimo dalis, todėl nuoroda į šį Susitarimą reiškia ir nuorodą į priedus.
2. Šio Susitarimo priedo pakeitimą gali priimti du trečdaliai šio Susitarimo Susitariančiųjų Šalių, dalyvaujančių susirinkime, kuriame svarstomas pasiūlytas priedo pakeitimas. Tačiau dedamos visos pastangos, kad susitarimas dėl bet kokio priedo pakeitimo būtų pasiektas bendru sutarimu. Priedo pakeitimas įtraukiamas į šį Susitarimą ir įsigalioja toms Susitariančiosioms Šalims, kurios jį priėmė, nuo tos dienos, kurią depozitaras gauna trečdalio šio Susitarimo Šalių, apskaičiuoto remiantis Susitariančiųjų Šalių skaičiumi pakeitimo priėmimo dieną, pranešimą apie priėmimą. Todėl kiekvienai likusiai Susitariančiajai Šaliai pakeitimas įsigalioja, kai depozitaras gauna jos priėmimo dokumentą.
35 straipsnis
Pasitraukimas
Kiekviena Susitariančioji Šalis bet kuriuo metu praėjus vieniems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo tos Susitariančiosios Šalies atžvilgiu dienos gali pasitraukti iš šio Susitarimo, apie tai raštu pranešdama depozitarui. Pasitraukimas įsigalioja praėjus vieniems metams nuo tos dienos, kai depozitaras gavo pranešimą apie pasitraukimą.
36 straipsnis
Depozitaras
Šio Susitarimo depozitaras yra MŽŪO generalinis direktorius. Depozitaras:
a) |
kiekvienai šį Susitarimą pasirašiusiai ir Susitariančiajai Šaliai persiunčia patvirtintas jo kopijas; |
b) |
įsigaliojus šiam Susitarimui, įregistruoja jį Jungtinių Tautų Sekretoriate pagal Jungtinių Tautų Chartijos 102 straipsnį, |
c) |
nedelsdamas informuoja kiekvieną šį Susitarimą pasirašiusią ir Susitariančiąją Šalį apie kiekvieną:
|
37 straipsnis
Autentiški tekstai
Šio Susitarimo tekstai anglų, arabų, ispanų, kinų, prancūzų ir rusų kalbomis yra vienodai autentiški.
TAI PALIUDYDAMI šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai.
Priimta Romoje du tūkstančiai devintų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną.
A PRIEDAS
Informacija, kurią iš anksto turi pateikti leidimo įplaukti į uostą prašantys laivai
B PRIEDAS
Uosto Valstybės tikrinimo tvarka
Inspektoriai:
a) |
kiek įmanoma, tikrina, ar laive esantys laivo atpažinties dokumentai ir informacija, susijusi su laivo savininku, yra tikra, užpildyta ir teisinga, prireikus tinkamai susisiekdami su vėliavos valstybe arba pasinaudodami tarptautiniais laivų registrais; |
b) |
tikrina, ar laivo vėliava ir žymenys (pvz., pavadinimas, išorės registracijos numeris, Tarptautinės jūrų organizacijos suteiktas laivo atpažinties numeris, tarptautinis radijo šaukinys ir kiti žymenys bei pagrindiniai matmenys) atitinka dokumentuose nurodytą informaciją; |
c) |
kiek įmanoma, tikrina, ar žvejybos ir su žvejyba susijusios veiklos leidimai yra tikri, užpildyti ir teisingi ir atitinka A priede pateiktą informaciją; |
d) |
peržiūri visus kitus susijusius laive esančius svarbius dokumentus ir įrašus, įskaitant, kiek įmanoma, elektroninius dokumentus ir įrašus ir iš vėliavos valstybės arba iš atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos gautus laivų stebėjimo sistemos duomenis. Susijusiais dokumentais laikomi laivo žurnalai, sužvejotų žuvų kiekio, perkrovimo ir prekybos dokumentai, įgulos narių sąrašai, sandėliavimo planai ir brėžiniai, žuvų laikymo triumų aprašai ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją; |
e) |
kiek įmanoma, patikrina visus laive esančius atitinkamus žvejybos įrankius, įskaitant paslėptus žvejybos įrankius ir susijusius prietaisus, ir patikrina, kiek įmanoma, ar jie atitinka leidimuose nustatytas sąlygas. Žvejybos įrankius taip pat reikia patikrinti, kiek įmanoma, siekiant užtikrinti, kad požymiai, tokie kaip tinklinio audeklo akių dydis ir gijų storis, įtaisai ir priedai, tinklų, dugninių gaudyklių, dragų dydis ir konfigūracija ir kabliukų dydis bei skaičius atitiktų taikomus reikalavimus ir kad žymenys atitiktų tuos, kuriuos laivui leidžiama naudoti; |
f) |
kiek įmanoma, nustato, ar laive esančios žuvys sužvejotos nepažeidžiant turimų leidimų sąlygų; |
g) |
patikrina žuvis (taikydami ir imčių metodą), kad nustatytų jų kiekį ir sudėtį. Atlikdami tokį patikrinimą inspektoriai gali atidaryti talpyklas, į kurias sufasuotos žuvys, ir perkelti sužvejotas žuvis arba talpyklas iš vienos vietos į kitą, kad įsitikintų, jog visuose žuvų laikymo triumuose vienodai laikomasi reikalavimų. Atliekant tokį patikrinimą galima tikrinti produkto rūšį ir nustatyti nominalųjį svorį; |
h) |
įvertina, ar yra akivaizdžių priežasčių manyti, kad laivas vykdė NNN žvejybą arba su žvejyba susijusią veiklą, kuria tokia žvejyba remiama; |
i) |
laivo kapitonui pateikia ataskaitą, kurioje nurodyta patikrinimo išvada ir priemonės, kurių būtų galima imtis; ataskaitą turi pasirašyti inspektorius ir kapitonas. Tai, kad kapitonas pasirašė ataskaitą, vertinama tik kaip kapitono pripažinimas, kad jis gavo ataskaitos kopiją. Laivo kapitonui suteikiama galimybė pateikti pastabas apie ataskaitą arba jai prieštarauti ir prireikus susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, visų pirma jei kapitonas nesupranta ataskaitos turinio. Kapitonui pateikiama ataskaitos kopija; ir |
j) |
pasirūpina, kai reikia ir kai įmanoma, susijusių dokumentų vertimu. |
C PRIEDAS
Patikrinimo rezultatų ataskaita
D PRIEDAS
INFORMACIJOS APIE UOSTO VALSTYBĖS PRIEMONES SISTEMOS
Įgyvendindama šį Susitarimą kiekviena Susitariančioji Šalis:
a) |
siekia įdiegti kompiuterines ryšių priemones pagal 16 straipsnį; |
b) |
sukurti, jei įmanoma, interneto svetaines, kuriose skelbtų pagal 7 straipsnį paskirtų uostų sąrašą ir veiksmus, kurių imtasi pagal atitinkamas šio Susitarimo nuostatas; |
c) |
kai įmanoma, kiekvienai patikrinimo ataskaitai suteikia unikalų atpažinties numerį, kuris prasideda triraidžiu uosto valstybės kodu ir ataskaitą parengusios agentūros atpažinties numerį; |
d) |
A ir C prieduose kuo dažniau naudoja toliau pateikiamą tarptautinę kodų sistemą, o bet kurią kitą kodų sistemą pakeičia tarptautine sistema.
|
E PRIEDAS
Inspektorių mokymo gairės
Uosto valstybės inspektorių mokymo programa turi apimti bent tokias sritis:
1. |
Etika; |
2. |
Sveikatos, saugos ir saugumo klausimai; |
3. |
Taikomi nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai, atitinkamų RŽVO kompetencijos sritys ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonės ir taikoma tarptautinė teisė; |
4. |
Įrodymų rinkimas, vertinimas ir išsaugojimas; |
5. |
Bendrosios tikrinimo procedūros, kaip antai ataskaitų rašymo ir apklausos metodai; |
6. |
Informacijos, pavyzdžiui, laivo žurnalų, elektroninių dokumentų ir duomenų apie laivą (pavadinimas, kam priklauso ir vėliavos valstybė), analizė, reikalinga tam, kad būtų patvirtinta laivo kapitono pateikta informacija; |
7. |
Įlipimas į laivą ir tikrinimas, įskaitant triumų tikrinimą ir laivo triumų talpos apskaičiavimą; |
8. |
Informacijos, susijusios su iškraunamomis, perkraunamomis, apdorojamomis ir laive paliekamomis žuvimis, įskaitant skirtingoms žuvų rūšims ir produktams taikomus perskaičiavimo koeficientus, patikrinimas ir patvirtinimas; |
9. |
Žuvų rūšių identifikavimas ir ilgio bei kitų biologinių parametrų matavimas; |
10. |
Laivų ir žvejybos įrankių atpažintis ir žvejybos įrankių tikrinimo ir matavimo metodai; |
11. |
LSS ir kitų elektroninių sekimo sistemų įranga ir naudojimas; ir |
12. |
Veiksmai, kurių reikia imtis po patikrinimo. |
DEKLARACIJA DĖL EUROPOS SĄJUNGOS KOMPETENCIJOS SUSITARIMO DĖL UOSTO VALSTYBĖS PRIEMONIŲ, KURIOMIS SIEKIAMA UŽKIRSTI KELIĄ NETEISĖTAI, NEDEKLARUOJAMAI IR NEREGLAMENTUOJAMAI ŽVEJYBAI, ATGRASYTI NUO JOS IR JĄ PANAIKINTI, REGLAMENTUOJAMAIS KLAUSIMAIS
(Deklaracija pagal Susitarimo 28 straipsnio 2 dalies a punktą)
1. |
Susitarimo 28 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta, kad tais atvejais, kai regioninė ekonominės integracijos organizacija turi kompetenciją visais šio Susitarimo reglamentuojamais klausimais, jo pasirašymo arba prisijungimo prie jo metu tokia organizacija pateikia kompetencijos deklaraciją, kurioje tai nurodoma. |
2. |
Pagal Susitarimo 1 straipsnio h punktą „regioninė ekonominės integracijos organizacija“ yra regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuriai jos valstybės narės perdavė kompetenciją Susitarime nurodytais klausimais, įskaitant įgaliojimus tais klausimais priimti jos valstybėms narėms privalomus sprendimus. |
3. |
Europos Sąjunga laikoma regionine ekonominės integracijos organizacija pagal pirmiau minėtus straipsnius. |
4. |
Todėl Europos Sąjunga pareiškia, kad:
|
5. |
Europos Sąjunga pareiškia, kad susidarius konfliktui, kaip nurodyta Susitarimo 28 straipsnio 2 dalies c punkte, ji taikys įsipareigojimus, kylančius iš tos nuostatos pagal Europos bendrijos steigimo sutartį taip, kaip ją išaiškino Europos Teisingumo Teismas. |
REGLAMENTAI
22.7.2011 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191/19 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 715/2011
2011 m. liepos 19 d.
kuriuo penkioliktą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1763/2004, nustatantis tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. spalio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą (1), ypač į jo 10 straipsnio a dalį,
kadangi:
(1) |
Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priede išvardyti asmenys, kuriems taikomas tame reglamente numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas; |
(2) |
Komisija yra įgaliota iš dalies keisti šį priedą atsižvelgdama į Tarybos sprendimus, kuriais įgyvendinama 2004 m. spalio 11 d. Tarybos bendroji pozicija 2004/694/BUSP dėl tolimesnių priemonių, remiančių veiksmingą TBTBJ mandato vykdymą (2). Bendroji pozicija 2004/694/BUSP pakeista 2010 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimu 2010/603/BUSP dėl tolesnių priemonių, kuriomis remiamas veiksmingas Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymas (3). Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/422/BUSP (4) įgyvendinamas Sprendimas 2010/603/BUSP; |
(3) |
Reglamentu (EB) Nr. 1763/2004 vykdomas Sprendimas 2010/603/BUSP, jeigu būtina imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu. Todėl Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas turėtų būti atitinkamai pakeistas, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 19 d.
Komisijos vardu,
Pirmininko vardu
Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas
(1) OL L 315, 2004 10 14, p. 14.
(2) OL L 315, 2004 10 14, p. 52.
(3) OL L 265, 2010 10 8, p. 15.
(4) OL L 188, 2011 7 19, p. 19.
PRIEDAS
Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priede išbraukiamas šis įrašas:
„14. |
Mladić, Ratko. Gimimo data: 1942 03 12. Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina. Pilietybė: a) Bosnijos ir Hercegovinos; b) Serbijos ir Juodkalnijos.“ |
SPRENDIMAI
22.7.2011 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191/21 |
TARYBOS SPRENDIMAS
2011 m. liepos 12 d.
dėl Tarybos Generalinio sekretoriato paskyrimų tarnybos ir sudaryti darbo sutartis įgaliotos tarnybos nustatymo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/491/EB, Euratomas
(2011/444/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytus Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (1), ypač į tų Tarnybos nuostatų 2 straipsnį ir tų sąlygų 6 straipsnį,
kadangi:
(1) |
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 240 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą už Tarybos Generalinio sekretoriato veiklą yra atsakingas Generalinis sekretorius; |
(2) |
turėtų būti priimtas naujas sprendimas dėl Tarybos Generalinio sekretoriato paskyrimų tarnybos ir sudaryti darbo sutartis įgaliotos tarnybos nustatymo ir turėtų būti panaikintas Sprendimas 2006/491/EB, Euratomas (2), |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pagal Pareigūnų tarnybos nuostatus paskyrimų tarnybai suteiktais įgaliojimais ir pagal kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas sudaryti darbo sutartis kompetentingai tarnybai suteiktais įgaliojimais Tarybos Generaliniame sekretoriate naudojasi:
a) |
Taryba, skirdama Generalinį sekretorių; |
b) |
Taryba, remdamasi Generalinio sekretoriaus pasiūlymu, generaliniams direktoriams taikydama Tarnybos nuostatų 1a, 30, 34, 41, 49, 50 ir 51 straipsnius; |
c) |
Generalinis sekretorius – kitais atvejais. Įgaliojimus dėl kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų taikymo ir Tarnybos nuostatų taikymo AST funkcinės grupės pareigūnams ar dalį šių įgaliojimų Generaliniam sekretoriui leidžiama deleguoti administracijos generaliniam direktoriui, išskyrus įgaliojimus dėl pareigūnų paskyrimo ir jų tarnybos baigimo bei kitų tarnautojų įdarbinimo. |
2 straipsnis
Sprendimas 2006/491/EB, Euratomas panaikinamas.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
J. VINCENT-ROSTOWSKI
(2) 2006 m. birželio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Tarybos Generalinio sekretoriato paskyrimų tarnybos ir sudaryti darbo sutartis įgaliotos tarnybos nustatymo (OL L 194, 2006 7 14, p. 29).
22.7.2011 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191/22 |
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2011 m. liepos 12 d.
kuriuo, vadovaujantis Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsniu, Vokietijai leidžiama taikyti lengvatinį elektros energijos mokesčio tarifą už uoste prisišvartavusiems laivams tiesiogiai tiekiamą elektros energiją (krante tiekiama elektros energija)
(2011/445/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (1), ypač į jos 19 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1) |
2010 m. gruodžio 27 d. raštu Vokietija siekė gauti leidimą taikyti lengvatinį elektros energijos mokesčio tarifą už uoste prisišvartavusiems laivams tiesiogiai tiekiamą elektros energiją (krante tiekiama elektros energija) remiantis Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsniu. |
(2) |
Ketinamu taikyti mokesčių sumažinimu Vokietija siekia skatinti plačiau vartoti krante tiekiamą elektros energiją kaip aplinkai mažiau kenksmingą būdą, palyginti su laivams bunkeriuoti skirto kuro deginimu laivuose, aprūpinti elektros energija uostuose prisišvartavusius laivus. |
(3) |
Naudojant krante tiekiamą elektros energiją į orą nepatenka teršalų, išmetamų deginant laivams bunkeriuoti skirtą kurą prisišvartavusiuose laivuose, dėl to gerėja oro kokybė uostamiesčiuose. Todėl tikimasi, kad priemone bus prisidėta prie Sąjungos aplinkos ir sveikatos politikos uždavinių įgyvendinimo. |
(4) |
Leidžiant Vokietijai taikyti lengvatinį elektros energijos mokesčio tarifą neviršijama to, kas būtina minėtiesiems tikslams pasiekti, kadangi daugeliu atvejų elektros energijos gamyba laivuose išliks kaip konkurencingesnė alternatyva. Dėl tos pačios priežasties ir dėl to, kad šiuo metu šios technologijos patekimo į rinką galimybės yra palyginti mažos, vargu, ar šios priemonės taikymo metu bus labai iškraipyta konkurencija, tad ji neturės padarinių tinkamam vidaus rinkos veikimui. |
(5) |
Remiantis Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno leidimo, suteikto remiantis minėta nuostata, galiojimo laikotarpis turi būti griežtai apribotas. Atsižvelgiant į tai, kad minėtas laikotarpis turi būti pakankamai ilgas, kad uosto operatoriai nebūtų atgrasyti nuo reikiamų investicijų, į poreikį išnagrinėti Vokietijoje susidariusią padėtį ir į tai, kad nebūtų pakenkta esamos teisinės sistemos raidai ateityje, prašomą leidimą reikėtų suteikti trejiems metams, tačiau su sąlyga, kad dar prieš numatytą jo galiojimo pabaigos datą bus pradėtos taikyti šią sritį reglamentuojančios bendrosios nuostatos, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Vokietijai suteikiamas leidimas taikyti lengvatinį elektros energijos mokesčio tarifą už uoste prisišvartavusiems laivams, išskyrus privačius pramoginius laivus, tiesiogiai tiekiamą elektros energiją (krante tiekiamą elektros energiją), su sąlyga, kad laikomasi mažiausio apmokestinimo lygio pagal Direktyvos 2003/96/EB 10 straipsnį.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.
Jis nustoja galioti 2014 m. liepos 16 d.
Tačiau jeigu Taryba, remdamasi Sutarties 113 straipsniu, nustato bendras taisykles dėl krante tiekiamai elektros energijai taikomų mokesčių lengvatų, šis sprendimas nustoja galioti tą dieną, kai pradedamos taikyti minėtos bendros taisykles.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
J. VINCENT-ROSTOWSKI
(1) OL L 283, 2003 10 31, p. 51.
22.7.2011 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191/23 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2011 m. liepos 11 d.
dėl Sąjungos 2011 m. finansinio įnašo į 15 valstybių narių (Bulgarijos, Vokietijos, Estijos, Airijos, Prancūzijos, Italijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Maltos, Lenkijos, Portugalijos, Rumunijos, Slovėnijos ir Suomijos) žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo nacionalines programas
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 4918)
(Tekstas autentiškas tik bulgarų, vokiečių, estų, anglų, prancūzų, italų, graikų, latvių, lietuvių, maltiečių, lenkų, portugalų, rumunų, slovėnų, suomių ir švedų kalbomis)
(2011/446/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti (1), ypač į jo 24 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) |
Reglamente (EB) Nr. 861/2006 nustatytos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali gauti Europos Sąjungos įnašą nacionalinių duomenų rinkimo ir tvarkymo programų išlaidoms kompensuoti. Tos programos turi būti parengtos remiantis 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (2) ir 2008 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 665/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 taikymo taisyklės (3). Bulgarija, Vokietija, Estija, Airija, Prancūzija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija ir Suomija jau pateikė 2011–2013 m. nacionalines programas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Šios programos patvirtintos 2011 m., remiantis Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalimi. Tos valstybės narės, remdamosi 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1078/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2006 įgyvendinimo taisyklės dėl valstybių narių išlaidų, patirtų renkant ir tvarkant pagrindinius žuvininkystės duomenis (4), 2 straipsniu, pateikė 2011–2013 m. laikotarpio metines biudžeto prognozes. Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsniu, įvertino metines biudžeto prognozes, atsižvelgdama į patvirtintas nacionalines programas; |
(2) |
Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 5 straipsnyje nustatyta, kad Komisija turi patvirtinti metinę biudžeto prognozę ir priimti sprendimą dėl metinio Sąjungos finansinio įnašo į kiekvieną nacionalinę programą Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnyje nustatyta tvarka ir remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsnyje nurodyto metinių biudžeto prognozių vertinimo rezultatais. Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta, kad Komisijos sprendimu turi būti nustatyta finansinio įnašo norma. To reglamento 16 straipsnyje nustatyta, kad Sąjungos finansinės priemonės pagrindinių duomenų rinkimo srityje neturi viršyti 50 % valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo programą; |
(3) |
šis sprendimas yra sprendimas dėl finansavimo, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) 75 straipsnio 2 dalyje; |
(4) |
šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priede nustatytos didžiausios bendros Sąjungos finansinio įnašo sumos, skiriamos kiekvienai valstybei narei už žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimą, tvarkymą ir naudojimą 2011 m., ir Sąjungos finansinio įnašo norma.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Bulgarijos Respublikai, Vokietijos Federacinei Respublikai, Estijos Respublikai, Airijai, Prancūzijos Respublikai, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Maltos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Portugalijos Respublikai, Rumunijai, Slovėnijos Respublikai ir Suomijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 11 d.
Komisijos vardu
Maria DAMANAKI
Komisijos narė
(1) OL L 160, 2006 6 14, p. 1.
(3) OL L 186, 2008 7 15, p. 3.
(4) OL L 295, 2008 11 4, p. 24.
(5) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
PRIEDAS
2011–2013 m. NACIONALINĖS PROGRAMOS
REIKALAVIMUS ATITINKANČIOS IŠLAIDOS IR DIDŽIAUSIAS SĄJUNGOS ĮNAŠAS 2011 m.
(EUR) |
||
Valstybė narė |
Reikalavimus atitinkančios išlaidos |
Didžiausia Sąjungos įnašo suma (50 % norma) |
Bulgarija |
366 500,00 |
183 250,00 |
Vokietija |
6 615 835,00 |
3 307 917,50 |
Estija |
626 997,00 |
313 498,50 |
Airija |
5 831 252,00 |
2 915 626,00 |
Prancūzija |
14 408 590,00 |
7 204 295,00 |
Italija |
7 799 304,00 |
3 899 652,00 |
Kipras |
489 211,00 |
244 605,50 |
Latvija |
309 381,00 |
154 690,50 |
Lietuva |
279 742,00 |
139 871,00 |
Malta |
576 570,00 |
288 285,00 |
Lenkija |
1 046 307,00 |
523 153,50 |
Portugalija |
4 289 311,00 |
2 144 655,50 |
Rumunija |
634 469,00 |
317 234,50 |
Slovėnija |
207 349,00 |
103 674,50 |
Suomija |
1 736 460,00 |
868 230,00 |
IŠ VISO |
45 217 278,00 |
22 608 639,00 |
22.7.2011 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191/25 |
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2011 m. liepos 20 d.
kuriuo taisomas Sprendimas 2010/152/ES Europos Sąjungos lėšomis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus, Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) nefinansuoti tam tikrų išlaidų, kurias patyrė valstybės narės
(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 5139)
(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)
(2011/447/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (2), ypač į jo 31 straipsnį,
pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu,
kadangi:
(1) |
Sprendimu 2010/152/ES (3) Komisija nusprendė Europos Sąjungos lėšomis nefinansuoti iš viso 279 794 442,15 PLN ir 25 583 996,81 EUR sumos, visų pirma įskaitant 180 448 032,62 PLN Lenkijos patirtų išlaidų su plotu susijusioms kaimo plėtros priemonėms 2000–2006 m. programiniu laikotarpiu. Tačiau to sprendimo priede minėta suma klaidingai priskirta biudžeto punktui „EŽŪGF sąskaitų patikrinimas – Asignuotos įplaukos“. Kadangi tas koregavimas susijęs su išlaidomis pagal laikinąją kaimo plėtros priemonę (LKPP), jis turėjo būti priskirtas biudžeto punktui „Su struktūriniais fondais, Sanglaudos fondu ir Europos žuvininkystės fondu susiję finansiniai koregavimai“; |
(2) |
pagal 2006 m. birželio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 885/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatų dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų akreditavimo bei EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo taikymo taisykles (4), 11 straipsnio 4 dalį EŽŪGF atveju sumos, kurių nuspręsta nefinansuoti Sąjungos lėšomis, išskaitomos iš mėnesio mokėjimų, susijusių su antrąjį mėnesį po sprendimo priėmimo patirtomis išlaidomis. Todėl 180 448 032,62 PLN suma buvo perskaičiuota į eurus taikant 2010 m. balandžio 29 d. valiutos kursą ir sudarė 46 087 919,86 EUR; |
(3) |
pagal 2004 m. sausio 5 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 27/2004, nustatančio pereinamąsias išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 taikymo taisykles dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos kaimo plėtros priemonių finansavimo iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus (5), 5 straipsnį Komisijos sprendimai dėl kaimo plėtros Lenkijoje turi būti išreiškiami eurais. Todėl su LKPP susiję nacionaline valiuta išreikšti koregavimai sprendimuose turėtų būti perskaičiuoti į eurus. Perskaičiuojant naudojamas finansinių metų, kuriais patirtos koreguojamos išlaidos pagal LKPP, vidutinis valiutos kursas. Taikant šią metodiką 180 448 032,62 PLN suma, kuria koreguojamos išlaidos pagal LKPP 2005, 2006 ir 2007 finansiniais metais, sudaro 46 430 682,69 EUR; |
(4) |
todėl Sprendimas 2010/152/ES turėtų būti atitinkamai pataisytas, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Visi su Lenkija susiję įrašai Sprendimo 2010/152/ES priede pakeičiami šio sprendimo priede pateiktais įrašais.
2 straipsnis
Dėl apskaitos priežasčių Lenkija deklaruoja pagal biudžeto punktą
„EŽŪGF sąskaitų patikrinimas – Asignuotos įplaukos“ kompensuotiną 46 087 919,86 EUR sumą.Komisija išduoda vykdomąjį raštą 46 430 682,69 EUR sumai išieškoti, kad būtų galima atlikti finansinius koregavimus, susijusius su LKPP, pagal biudžeto eilutę
„Su struktūriniais fondais, Sanglaudos fondu ir Europos žuvininkystės fondu susiję finansiniai koregavimai“.3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 20 d.
Komisijos vardu
Dacian CIOLOŞ
Komisijos narys
(1) OL L 160, 1999 6 26, p. 103.
(2) OL L 209, 2005 8 11, p. 1.
(4) OL L 171, 2006 6 23, p. 90.
PRIEDAS
BIUDŽETO PUNKTAS
VN |
Priemonė |
FM |
Koregavimo priežastis |
Rūšis |
% |
Valiuta |
Suma |
Jau išskaičiuotos sumos |
Finansinis poveikis |
„PL |
Tiesioginės išmokos |
2006 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
VIENKARTINIS |
|
PLN |
–87 534 475,32 |
0,00 |
–87 534 475,32 |
PL |
Tiesioginės išmokos |
2006 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
FIKSUOTO DYDŽIO |
5,00 |
PLN |
–11 811 934,21 |
0,00 |
–11 811 934,21 |
PL |
Tiesioginės išmokos |
2007 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
FIKSUOTO DYDŽIO |
5,00 |
EUR |
–2 293 418,87 |
0,00 |
–2 293 418,87 |
PL |
Tiesioginės išmokos |
2007 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
VIENKARTINIS |
|
EUR |
–23 290 577,94 |
0,00 |
–23 290 577,94 |
PL |
Finansinis auditas. Viršijimas |
2008 |
Finansinių ribų viršijimas |
VIENKARTINIS |
|
EUR |
0,00 |
–1 894 213,61 |
1 894 213,61 |
Iš viso PL (PLN) |
–99 346 409,53 |
0,00 |
–99 346 409,53 |
||||||
Iš viso PL (EUR) |
–25 583 996,81 |
–1 894 213,61 |
–23 689 783,20“ |
BIUDŽETO PUNKTAS
VN |
Priemonė |
FM |
Koregavimo priežastis |
Rūšis |
% |
Valiuta |
Suma |
Jau išskaičiuotos sumos |
Finansinis poveikis |
„PL |
Kaimo plėtra, EŽŪOGF pereinamojo laikotarpio priemonė (2000–2006 m.) |
2005 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
FIKSUOTO DYDŽIO |
5,00 |
PLN |
–1 408 667,08 |
0,00 |
–1 408 667,08 |
PL |
Kaimo plėtra, EŽŪOGF pereinamojo laikotarpio priemonė (2000–2006 m.) |
2006 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
VIENKARTINIS |
|
PLN |
–18 510 167,85 |
0,00 |
–18 510 167,85 |
PL |
Kaimo plėtra, EŽŪOGF pereinamojo laikotarpio priemonė (2000–2006 m.) |
2006 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
FIKSUOTO DYDŽIO |
5,00 |
PLN |
–69 151 379,37 |
0,00 |
–69 151 379,37 |
PL |
Kaimo plėtra, EŽŪOGF pereinamojo laikotarpio priemonė (2000–2006 m.) |
2007 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
VIENKARTINIS |
|
PLN |
–12 943 389,24 |
0,00 |
–12 943 389,24 |
PL |
Kaimo plėtra, EŽŪOGF pereinamojo laikotarpio priemonė (2000–2006 m.) |
2007 |
Žemės sklypų sistema ne visiškai vektorizuota. Išmokos skirtos už reikalavimų neatitinkančią žemę. Atlikta labai mažai patikrinimų vietoje regionuose, kuriuose yra didelis klaidų dažnis. Neteisingai taikytos nuostatos, susijusios su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu |
FIKSUOTO DYDŽIO |
5,00 |
PLN |
–78 434 429,08 |
0,00 |
–78 434 429,08 |
Iš viso PL (PLN) |
– 180 448 032,62 |
0,00 |
– 180 448 032,62 |
Bendra suma (PLN) |
– 279 794 442,15 |
0,00 |
– 279 794 442,15 |
Bendra suma (EUR) |
–25 583 996,81 |
–1 894 213,61 |
–23 689 783,20“ |
TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI
22.7.2011 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 191/29 |
Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimas dėl skaidrumo registro sukūrimo (Skirta organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS KOMISIJA (toliau – šalys),
atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 11 straipsnio 1 ir 2 dalis, į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 295 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį (toliau – Sutartys),
kadangi Europos politikai veikdami neatsiriboja nuo pilietinės visuomenės, bet palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su įvairių sričių atstovų asociacijomis ir pilietine visuomene,
SUSITARĖ:
I. SKAIDRUMO REGISTRO SUKŪRIMAS
1. |
Vadovaudamosi savo įsipareigojimu laikytis skaidrumo, šalys sutaria įkurti ir valdyti Skaidrumo registrą (toliau – registras), siekiant registruoti ir stebėti organizacijas bei savarankiškai dirbančius asmenis, dalyvaujančius formuojant ir įgyvendinant ES politiką. |
II. REGISTRO PRINCIPAI
2. |
Registras kuriamas ir valdomas remiantis jau veikiančiomis registracijos sistemomis, kurias Europos Parlamentas įsteigė ir pradėjo naudoti 1996 m., o Europos Komisija – 2008 m. birželio mėn., pasitelkus atitinkamos Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendros darbo grupės veiklą bei pritaikius suinteresuotųjų šalių patirtį ir indėlį, kaip nurodyta 2009 m. spalio 28 d. Europos Komisijos komunikate „Europos Skaidrumo iniciatyva. Interesų grupių atstovų registras po vienerių metų“ (1). Šis požiūris neturi įtakos ir nepažeidžia Europos Parlamento tikslų, kaip nustatyta 2008 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl interesų grupių atstovų (lobistų) veiklos Europos Sąjungos institucijose pagrindo sukūrimo (2). |
3. |
Kuriant ir valdant registrą laikomasi bendrųjų Sąjungos teisės principų, įskaitant proporcingumo ir nediskriminavimo principus. |
4. |
Kuriant ir valdant registrą paisoma Europos Parlamento narių teisių naudotis jų Parlamento nario mandatu be apribojimų ir netrukdoma Parlamento narių rinkėjams patekti į Europos Parlamento patalpas. |
5. |
Kuriant ir valdant registrą nepažeidžiama šalių kompetencija ar prerogatyvos ir nedaroma įtaka jų atitinkamiems organizaciniams įgaliojimams. |
6. |
Šalys stengiasi su visais panašios veiklos vykdytojais elgtis taip pat ir sudaryti vienodas sąlygas registruotis organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką. |
III. REGISTRO STRUKTŪRA
7. |
Registre pateikiama:
|
IV. REGISTRO TAIKYMO SRITIS
Įtraukiama veikla
8. |
Registras apima visą veiklą (išskyrus IV dalyje nurodytą neįtraukiamą veiklą), kuria siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai daryti įtaką ES institucijų politikos formavimo ar įgyvendinimo ir sprendimų priėmimo procesams nepriklausomai nuo to, kokiu komunikacijos kanalu arba priemonėmis tai daroma, pvz., pasitelkiant išorės paslaugas, žiniasklaidą, sutartis su profesionaliais derybininkais, tyrimų institucijas, platformas, forumus, kampanijas ir įtraukiant eilinius visuomenės narius. Ši veikla, be kita ko, yra: susisiekimas su Parlamento nariais, ES institucijų pareigūnais ar kitais darbuotojais, laiškų, informacinės medžiagos ar diskusijų bei veiklos programų rengimas, platinimas ir siuntimas, renginių, susitikimų ar reklaminės veiklos ir socialinių renginių ar konferencijų, į kuriuos siunčiami pakvietimai Parlamento nariams, ES institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, rengimas. Į šią veiklą taip pat įeina savanoriškas indėlis ir dalyvavimas formaliose konsultacijose dėl numatomo ES teisėkūros ar kito teisės akto ir kitose atvirose konsultacijose. |
9. |
Visos organizacijos ir savarankiškai dirbantys asmenys, užsiimantys į registro taikymo sritį patenkančia veikla, nepaisant jų teisinio statuso, turi užsiregistruoti (3). |
Neįtraukiama veikla
10. |
Į registro taikymo sritį neįtraukiama ši veikla:
|
Specialiosios nuostatos
11. |
Bažnyčios ir religinės bendruomenės neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis. |
12. |
Politinės partijos neturi registruotis. Tačiau visos partijų įsteigtos arba remiamos organizacijos, užsiimančios į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis. |
13. |
Vietos, regioninės ir savivaldos institucijos neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis. |
14. |
Tinklai, platformos ar kitos kolektyvinės veiklos formos, neturinčios teisinio statuso ar teisinio subjektiškumo, tačiau kurios de facto yra organizuotos įtakos šaltinis ir kurios užsiima į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis. Tokiais atvejais jų nariai turėtų išrinkti vieną narį, atsakingą už jų ryšius su registro administracija. |
15. |
Veikla, kurios finansinius duomenis reikia deklaruoti registre, yra ta, kuria siekiama daryti įtaką visoms ES institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, jų nariams, pareigūnams ir kitiems jose dirbantiems asmenims. Ši veikla taip pat apima veiklą, kuria siekiama daryti įtaką valstybių narių įstaigoms, veikiančioms ES lygmeniu, kurios dalyvauja ES sprendimų priėmimo procese. |
16. |
Europos tinklai, federacijos, asociacijos ir platformos raginamos parengti bendras skaidrias gaires savo nariams, pagal kurias jų nariai galėtų nustatyti, kurios veiklos rūšys patenka į registro taikymo sritį. Šios gairės turėtų būti viešai paskelbtos. |
V. TAISYKLĖS, TAIKOMOS UŽSIREGISTRAVUSIESIEMS
17. |
Organizacijos ir asmenys, registruodamiesi:
|
VI. PRIEMONĖS, TAIKYTINOS ELGESIO KODEKSO NESILAIKYMO ATVEJU
18. |
Jei užsiregistravusieji ar jų atstovai nesilaiko elgesio kodekso, atlikus tyrimą ir nepažeidžiant proporcingumo principo ir teisės į gynybą jiems gali būti taikomos tokios IV priede numatytos priemonės, kaip registracijos galiojimo sustabdymas arba išbraukimas iš registro ir, jei taikoma, leidimo įeiti į Europos Parlamento patalpas atėmimas iš susijusių asmenų ir, jei tinkama, iš jų organizacijų. Sprendimas taikyti tokias priemones gali būti skelbiamas registro tinklavietėje. |
19. |
Kiekvienas gali pateikti faktais pagrįstą skundą dėl įtariamo elgesio kodekso nesilaikymo, vadovaujantis IV priede nustatyta procedūra. |
VII. ĮGYVENDINIMAS
20. |
Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai yra atsakingi už šios sistemos ir visų svarbiausių veikimo aspektų priežiūrą ir bendru sutarimu imasi šiam susitarimui įgyvendinti reikalingų priemonių. |
21. |
Siekdamos įgyvendinti šią sistemą, Europos Parlamento ir Europos Komisijos tarnybos sukurs bendrą veiklos struktūrą – Skaidrumo registro jungtinį sekretoriatą. Sekretoriatą sudarys Europos Parlamento ir Europos Komisijos pareigūnų grupė pagal kompetentingų tarnybų sudarytą tvarką. Skaidrumo registro jungtinio sekretoriato veiklą koordinuoja Europos Komisijos generalinio sekretoriato padalinio vadovas. Sekretoriato uždavinys – įgyvendinti priemones, skirtas registro turinio kokybei gerinti. |
22. |
Europos Parlamentas liks atsakingas už ilgalaikių leidimų patekti į Europos Parlamento patalpas išdavimą ir kontrolę. Šie leidimai bus išduodami tik asmenims, atstovaujantiems organizacijoms, kurių veikla patenka į registro taikymo sritį, arba jose dirbantiems, jei tos organizacijos ar asmenys yra užsiregistravę. Tačiau pats registravimosi faktas automatiškai nesuteikia teisės gauti tokį leidimą. |
23. |
Nors sistema veiks bendrai, šalims paliekama teisė laisvai naudotis registru savo konkrečiais tikslais, įskaitant paskatų taikymą, pvz., informacijos apie viešąsias konsultacijas arba organizuojamus renginius perdavimą užsiregistravusiesiems |
24. |
Šalys organizuoja atitinkamus mokymus ir vidinės komunikacijos projektus, siekiant savo nariams ir darbuotojams suteikti daugiau informacijos apie registrą ir skundų pateikimo bei nagrinėjimo tvarką. |
25. |
Šalys imasi tinkamų veiksmų, siekdamos už institucijų ribų skleisti informaciją apie registrą ir propaguoti jo naudojimą. |
26. |
Europa tinklavietėje skelbiami pagrindiniai statistikos duomenys, paimti iš registro duomenų bazės per vartotojui patogią paieškos sistemą. Pateikus prašymą, tos duomenų bazės informaciją bus galima atsiųsti elektroniniu, kompiuteriui pritaikytu formatu. |
27. |
Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai, pasikonsultavę su suinteresuotomis šalimis, pateikia metinę registro veikimo ataskaitą Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingiems pirmininkų pavaduotojams. |
VIII. KITŲ INSTITUCIJŲ IR ĮSTAIGŲ DALYVAVIMAS
28. |
Europos Vadovų Taryba ir Taryba kviečiamos prisijungti prie registro. Kitos ES institucijos, įstaigos ir agentūros raginamos naudoti šią sistemą kaip pagalbinę priemonę bendraujant su organizacijomis ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurie dalyvauja formuojant ir įgyvendinant ES politiką. |
IX. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
29. |
Perėjimas nuo esamų šalių registrų prie naujojo bendro registro vyks taikant pereinamąjį dvylikos mėnesių laikotarpį nuo bendrojo registro veikimo pradžios dienos. Organizacijos ir asmenys, šiuo metu užsiregistravę vienoje iš sistemų, raginami atnaujinti savo registraciją bendrojoje sistemoje. Bendrajam registrui pradėjus veikti:
|
30. |
Bendrasis registras peržiūrimas ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo jo veikimo pradžios. |
Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 23 d.
Europos Parlamento vardu
Pirmininkas
J. BUZEK
Europos Komisijos vardu
Pirmininko pavaduotojas
M. ŠEFČOVIČ
(1) COM(2009) 612.
(2) OL C 271 E, 2009 11 12, p. 48.
(3) Valstybių narių vyriausybės, trečiųjų šalių vyriausybės, tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos bei jų diplomatinės misijos neturi registruotis.
(4) OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
I PRIEDAS
Skaidrumo registras
Organizacijos ir savarankiškai dirbantys asmenys, dalyvaujantys formuojant ir įgyvendinant ES politiką
Kategorijos |
Charakteristikos / pastabos |
|||
I. Profesionalų konsultacijų kontoros/advokatų kontoros/savarankiškai dirbantys konsultantai |
||||
Subkategorija |
Profesionalų konsultacijų kontoros |
Kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis |
||
Subkategorija |
Advokatų kontoros |
Advokatų kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis |
||
Subkategorija |
Savarankiškai dirbantys konsultantai |
Savarankiškai dirbantys konsultantai arba advokatai, pagal sutartį užsiimantys lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis |
||
II. „Vidaus“ lobistai ir prekybos/profesinės asociacijos |
||||
Subkategorija |
Įmonės ir įmonių grupės |
Įmonės arba įmonių grupės (turinčios teisinį statusą ar jo neturinčios), savo vardu užsiimančios „vidaus“ veikla, įskaitant lobistinę veiklą, reklaminę veiklą, viešuosius klausimus, ryšius su viešosiomis institucijomis |
||
Subkategorija |
Prekybos, verslo ir profesinės asociacijos |
|
||
Subkategorija |
Profesinės sąjungos |
|
||
Subkategorija |
Kitos panašios organizacijos |
|
||
III. Nevyriausybinės organizacijos |
||||
Subkategorija |
Nevyriausybinės organizacijos, platformos ir tinklai ir panašios organizacijos |
Ne pelno organizacijos (turinčios teisinį statusą arba jo neturinčios), nepriklausomos nuo viešųjų institucijų, politinių partijų ar prekybos organizacijų. Šiai subkategorijai priklauso fondai, labdaros asociacijos ir kt. |
||
IV. Tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos |
||||
Subkategorija |
Tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos |
Specializuotos tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos, kurių veikla susijusi su Europos Sąjungos veikla ir politika |
||
Subkategorija |
Akademinės institucijos |
Institucijos, kurių pagrindinis tikslas – švietimas, tačiau kurių veikla susijusi ir su Europos Sąjungos veikla ir politika |
||
|
NB. Pačios bažnyčios neturi registruotis |
|||
Subkategorija |
Organizacijos, atstovaujančios bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms |
Juridiniai subjektai, biurai arba tinklai, įsteigti atstovavimo tikslais. |
||
|
NB. Pačios valstybinės valdžios institucijos neturi registruotis |
|||
Subkategorija |
Vietos, regioninės ir savivaldos institucijos (subnacionalinis lygmuo) |
Juridiniai subjektai, atstovybės, asociacijos arba tinklai, įsteigti siekiant atstovauti vietos, regioninės ir savivaldos institucijoms (subnacionaliniu lygmeniu) |
||
Subkategorija |
Kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt. |
Įeina kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio (viešieji / privatūs) subjektai |
II PRIEDAS
UŽSIREGISTRAVUSIŲJŲ TEIKIAMA INFORMACIJA
I. Bendroji ir pagrindinė informacija
— |
Organizacijos pavadinimas (-ai), adresas, telefono numeris, e. pašto adresas, tinklavietė; |
— |
a) teisiškai už organizaciją atsakingo asmens tapatybė ir b) organizacijos direktoriaus ar vadovaujančio partnerio vardas ir pavardė arba, jei taikoma, pagrindinis kontaktinis asmuo, su kuriuo būtų galima susisiekti dėl į registro sritį patenkančios veiklos rūšies; asmenų, dėl kurių prašoma išduoti leidimus patekti į Europos Parlamento patalpas, vardai ir pavardės (1); |
— |
asmenų (narių, darbuotojų, kt.), dalyvaujančių veikloje, patenkančioje į registro taikymo sritį, skaičius; |
— |
tikslai, veiklos ir interesų sritys, veikla, valstybės, kuriose vykdoma veikla, priklausymas kuriam nors tinklui, bendra informacija, patenkanti į registro taikymo sritį; |
— |
jei taikoma, narių (asmenų ir organizacijų) skaičius. |
II. Specialioji informacija
A. Veikla
Ankstesnių metų užsiregistravusiojo veiksmai, priskirtini Skaidrumo registro taikymo sričiai, susiję su pagrindiniais pasiūlymais dėl teisės aktų.
B. Finansinė informacija
Visi pateikti finansiniai duomenys turi apimti visus veiklos metus ir turi būti susiję su paskutiniais finansiniais metais nuo registravimosi arba registracijos atnaujinimo dienos.
Dvigubas skaičiavimas nėra neįtrauktas. Profesionalų konsultacijų ir advokatų kontorų pateiktos finansinės deklaracijos apie jų klientus (sąrašas ir lentelė) neatima galimybės iš šių klientų patiems įtraukti šiuos sutartinius veiksmus į savo pačių deklaracijas tam, kad jų deklaruota finansinė veikla nebūtų nepakankamai įvertinta.
Profesionalų konsultacijų/ advokatų kontoros/ savarankiškai dirbantys konsultantai (I priedo I kategorija): turi būti nurodyta informacija apie organizacijos veiklos, priskirtinos registro taikymo sričiai, apyvartą, taip pat apie santykinę klientų dalį apyvartoje pagal toliau nurodytą lentelę:
(EUR) |
|
Apyvarta |
Kategorijos dydis |
0 – 499 999 |
50 000 |
500 000 – 1 000 000 |
100 000 |
> 1 000 000 |
250 000 |
„Vidaus“ lobistai ir prekybos/profesinės asociacijos (I priedo II kategorija): turi būti nurodyta veiklos, patenkančios į registro taikymo sritį, išlaidų sąmata.
Nevyriausybinės organizacijos, tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos; organizacijos, atstovaujančios bažnyčias ir religines bendruomenes; organizacijos, atstovaujančios vietos, regioninės ir savivaldos institucijas, kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt. (I priedo III–VI kategorijos): turi būti nurodytas bendras biudžetas ir jo skirstymas pagal pagrindinius finansavimo šaltinius.
Be to, visiems užsiregistravusiems: turi būti nurodytas paskutinių pasibaigusių finansinių metų nuo registravimosi ar atnaujinimo datos iš ES institucijų gauto finansavimo dydis ir šaltinis.
(1) Šią informaciją užsiregistravusiųjų bus paprašyta pateikti baigiantis registruotis, kuri vėliau bus perduota Europos Parlamentui. Asmenų vardai ir pavardės, kuriems bus paskirti leidimai, bus vėliau automatiškai įterpti į sistemą, remiantis Europos Parlamento turimais naujausiais duomenimis, po to, kai bus priimtas Europos Parlamento sprendimas išduoti leidimus. Užsiregistravus automatiškai nesuteikiama teisė gauti leidimą patekti į Europos Parlamento patalpas.
III PRIEDAS
ELGESIO KODEKSAS
Palaikydami ryšius su ES institucijomis ir jų nariais, pareigūnais ir kitais darbuotojais, užsiregistravusieji:
a) |
visada nurodo savo pavadinimą ar pavardę bei subjektą (-us), kuriam (-iems) dirba ar atstovauja; deklaruoja interesus ir tikslus ir, kai tinkama, klientus ar narius, kuriems atstovauja; |
b) |
niekada neišgauna ir nesiekia išgauti informacijos ar sprendimo nesąžiningai arba naudodami netinkamą spaudimą ar netinkamai elgdamiesi; |
c) |
bendraudami su trečiosiomis šalimis, neteigia turintys oficialių santykių su ES arba su ES institucijomis, taip pat registruodamiesi niekada nepateikia klaidingų duomenų, kurie galėtų suklaidinti trečiąsias šalis ir (arba) ES pareigūnus ir kitus darbuotojus; |
d) |
užtikrina, kad, kiek jiems žinoma, registravimosi metu ir vėliau pagal registro reikalavimus teikiama informacija apie jų veiklą yra išsami, atnaujinta ir neklaidinama; |
e) |
neparduoda trečiosioms šalims dokumentų, gautų iš bet kurios ES institucijos, kopijų; |
f) |
niekada neskatina ES institucijų narių, ES pareigūnų ir kitų darbuotojų, ar tų narių padėjėjų ar stažuotojų pažeisti jiems taikomas taisykles ir elgesio reikalavimus; |
g) |
įdarbindami buvusius ES pareigūnus ar kitus darbuotojus arba ES institucijų narių padėjėjus ar stažuotojus, turi visada gerbti tokių darbuotojų įsipareigojimą laikytis jiems taikomų taisyklių ir konfidencialumo reikalavimų; |
h) |
laikosi taisyklių dėl buvusių Europos Parlamento ir Europos Komisijos narių teisių ir įsipareigojimų; |
i) |
praneša apie savo įsipareigojimus, susijusius su ES institucijomis, tiems, kuriems jie atstovauja; |
Subjektams atstovaujantys ar jiems dirbantys asmenys, kurie užsiregistravo Europos Parlamente, siekiant gauti vardinį kitiems asmenims neperduodamą leidimą patekti į Europos Parlamento patalpas:
j) |
griežtai laikosi Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio, X priedo ir I priedo 2 straipsnio antrosios pastraipos; |
k) |
užtikrina, kad bet kokia pagalba, suteikta remiantis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių I priedo 2 straipsnio nuostatomis, būtų tinkamai deklaruota atitinkamame registre; |
l) |
siekdami išvengti interesų konflikto, gauna išankstinį atitinkamo (-ų) Europos Parlamento nario (-ių) sutikimą dėl bet kokių sutartinių santykių su Parlamento nario padėjėju sukūrimo ar bet kokio padėjėjo įdarbinimo bei užtikrina, kad tai būtų tinkamai deklaruota registre. |
IV PRIEDAS
SKUNDŲ TYRIMO IR NAGRINĖJIMO TVARKA
1 etapas. Skundo pateikimas
1. |
Skundai gali būti teikiami registro tinklavietėje užpildžius standartinę formą. Toje formoje pateikiama informacija apie užsiregistravusįjį, dėl kurio teikiamas skundas, skundo pateikėjo vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys, taip pat informacija apie skundą, įskaitant iš esmės dokumentus ir kitą medžiagą, kuria grindžiamas skundas. Anoniminiai skundai nenagrinėjami. |
2. |
Skunde nurodoma viena ar kelios elgesio kodekso nuostatos, kurios, kaip teigia skundo pateikėjas, buvo pažeistos. Skundai, susiję su registre pateikta informacija, nagrinėjami kaip elgesio kodekso d punkto įtariami pažeidimai (1). |
3. |
Skundo pateikėjai iš esmės privalo pateikti dokumentus ir (arba) kitą medžiagą, pagrindžiančius jų skundą. |
2 etapas. Sprendimas dėl skundo priimtinumo
4. |
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas:
|
5. |
Jei skundas nėra priimtinas, skundo pateikėjas informuojamas apie tai laišku, kuriame nurodomos sprendimo priežastys. Jei skundas priimtinas, jis nagrinėjamas pagal toliau nurodytą procedūrą. |
3 etapas. Tyrimas
6. |
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas, užregistravęs skundą, praneša raštu apie skundą ir jo turinį užsiregistravusiajam, kurio atžvilgiu buvo pateiktas skundas, ir paragina užsiregistravusįjį pateikti paaiškinimų, argumentų ar kitų gynybos elementų per 10 darbo dienų. |
7. |
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas išnagrinėja visą tyrimo metu surinktą informaciją. |
8. |
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas gali nuspręsti išklausyti užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas, arba skundo pateikėją. |
4 etapas. Sprendimas dėl skundo
9. |
Jei tyrimas rodo, kad skundas nepagrįstas, Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas praneša abiems skundo šalims apie šį sprendimą. Jei nusprendžiama, kad skundas pagrįstas, užsiregistravusiojo registracija gali būti laikinai sustabdyta siekiant išspręsti problemą (žr. toliau pateiktas 11-14 dalis) arba jam gali būti taikomos atitinkamos priemonės, pvz., nuo ilgalaikio registracijos sustabdymo iki išbraukimo iš registro ir leidimo patekti į Europos Parlamento patalpas atėmimo, jei taikytina (žr. 6 ir 7 etapus). |
5 etapas. Priemonės, taikytinos elgesio kodekso taisyklių nesilaikymo atveju
10. |
Priemonės, kurios gali būti taikomos elgesio kodekso taisyklių nesilaikymo atveju, yra šios – nuo laikino registracijos sustabdymo iki visiško išbraukimo iš registro (žr. toliau pateiktą lentelę). |
11. |
Jei nustatoma, kad registre pateikta neteisinga arba neišsami informacija, užsiregistravusiojo paprašoma ištaisyti tą informaciją per aštuonias savaites, o šio laikotarpio metu to užsiregistravusiojo registracija laikinai sustabdoma. Leidimas (-ai) patekti į Europos Parlamentą jei yra išduotas (-i), nėra atimamas (-i) tuo laikotarpiu. |
12. |
Jei užsiregistravusysis pataiso informaciją per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, jo registracija atnaujinama. Jei užsiregistravusysis nesiima veiksmų per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, gali būti taikomos atitinkamos priemonės. |
13. |
Jei užsiregistravusysis prašo daugiau laiko pataisyti informacijai pagal 11 dalį ir pakankamai pagrindžia savo prašymą, laikino sustabdymo laikotarpis gali būti pratęstas. |
14. |
Jei elgesio kodekso taisyklių nesilaikoma kitu pagrindu, atitinkamo užsiregistravusiojo registracija sustabdoma aštuonioms savaitėms ir šio laikotarpio metu Europos Parlamentas ir Europos Komisija priima galutinį sprendimą dėl galimos priemonės (-ių) taikymo. |
15. |
Jei priimamas sprendimas išbraukti užsiregistravusįjį iš registro, jame taip pat nurodomas draudimas ateityje iš naujo registruotis vienerius ar dvejus metus. |
6 etapas. Sprendimas dėl taikytinos priemonės
16. |
Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingos tarnybos kartu parengia sprendimo dėl taikytinos priemonės projektą ir jį nusiunčia tų institucijų generaliniams sekretoriams dėl galutinio sprendimo. Apie tai bus pranešama atsakingiems Europos Komisijos ir Europos Parlamento pirmininkų pavaduotojams. |
17. |
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas nedelsdamas informuoja abi šalis (skundo pateikėją ir užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas) apie priemonę, dėl kurios buvo nuspręsta, ir ją įgyvendina. |
7 etapas. Leidimo patekti į Europos Parlamento patalpas atėmimas (jei taikytina)
18. |
Jei priimtame sprendime išbraukti iš registro taip pat numatoma atimti leidimą (-us) patekti į Europos Parlamentą, Europos Parlamento generalinis sekretorius jį persiunčia atsakingam kvestoriui, kurio paprašoma leisti panaikinti tokį (tokius) susijusio asmens ar organizacijos turimą (-us) leidimą (-us). |
19. |
Užsiregistravusiojo paprašoma grąžinti visus arba kai kuriuos turimus EP leidimus per 15 dienų. |
Priemonių, taikytinų elgesio kodekso nesilaikymo atveju, lentelė
|
Taisyklių nesilaikymo rūšis |
Priemonė |
Priemonės nurodymas registre |
Ar atimamas leidimas patekti į EP |
||||
1 |
Netyčinis taisyklių nesilaikymas, kuris nedelsiant ištaisomas |
Rašytinis perspėjimas, kuriame nurodomi faktai ir jų ištaisymas |
Ne |
Ne |
||||
2 |
Tyčinis kodekso nesilaikymas, kai būtina pakeisti elgesį arba ištaisyti duomenis registre per nurodytą laikotarpį |
Laikinas sustabdymas iki šešių mėnesių arba tol, kol atliekami taisomieji veiksmai per nustatytą laikotarpį |
Taip – laikino sustabdymo metu |
Ne |
||||
3 |
Nuolatinis kodekso nesilaikymas:
|
Išbraukimas iš registro vieneriems metams |
Taip |
Taip |
||||
4 |
Rimto pobūdžio, tyčinis kodekso nesilaikymas |
Išbraukimas iš registro dvejiems metams |
Taip |
Taip |
(1) Pagal d punktą reikalaujama, kad užsiregistravusieji, bendraudami su ES institucijomis ir jų nariais, pareigūnais ir kitais darbuotojais, „užtikrina, kad, kiek jiems žinoma, registravimosi metu ir vėliau pagal registro reikalavimus teikiama informacija apie jų veiklą yra išsami, atnaujinta ir neklaidinama.“