ISSN 1725-5120 |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 272 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Teisės aktai |
50 tomas |
Turinys |
|
I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma |
Puslapis |
|
|
REGLAMENTAI |
|
|
* |
||
|
|
||
|
* |
||
|
* |
LT |
Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį. Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma
REGLAMENTAI
17.10.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 272/1 |
TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1205/2007
2007 m. spalio 15 d.
nustatantis antidempingo muitus importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės integruotoms elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms lempoms po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir išplečiantis jų taikymo sritį importuojamam tam pačiam produktui, siunčiamam iš Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
(1) |
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1470/2001 (2) (toliau – pradinis reglamentas) nustatė galutinius 0–66,1 % antidempingo muitus importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės integruotoms elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms lempoms (toliau – CFL-i) (toliau – pirminis tyrimas). Prieš tai Komisija Reglamentu (EB) Nr. 255/2001 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinuosius antidempingo muitus. |
(2) |
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 866/2005 (4) (toliau – išplečiantis reglamentas) išplėtė galiojančių antidempingo priemonių taikymą ir iš Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos siunčiamoms CFL-i. Išplėtus taikymo sritį pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį atliktas priemonių vengimo tyrimas. |
(3) |
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1322/2006 (toliau – iš dalies keičiantis reglamentas) pakeitė galiojančias antidempingo priemones. Šis pakeitimas padarytas po tarpinės peržiūros, kuri buvo atlikta siekiant apibrėžti produktus, kuriems taikomos priemonės. Remiantis tyrimo rezultatais ir iš dalies keičiančiu reglamentu, nuolatinės srovės lempos (toliau – DC-CFL-i) neturėtų būti įtrauktos į priemonių taikymo sritį. Nuo šiol antidempingo priemonės būtų taikomos tik kintamosios srovės lempoms (įskaitant elektronines kompaktines fluorescentines išlydžio lempas, veikiančias esant tiek kintamajai, tiek nuolatinei srovei) (toliau – AC-CFL-i). |
(4) |
Paskelbus pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį gavo prašymą atlikti peržiūrą. 2006 m. balandžio 18 d. Bendrijos apšvietimo pramonės įmonių, gaminančių integruotas kompaktines fluorescentines lempas (CFL-i), federacija (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų integruotų kompaktinių fluorescentinių lempų (CFL-i) Bendrijoje, vardu pateikė prašymą. |
(5) |
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Bendrijos pramonei tikriausiai tęstųsi. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių peržiūros inicijavimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį 2006 m. liepos 19 d. inicijavo tyrimą (5). Pareiškėjas taip pat pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių peržiūros inicijavimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį 2006 m. rugsėjo 8 d. inicijavo tyrimą (6). Atliekant tarpinę peržiūrą nagrinėjamas tik vieno eksportuojančio gamintojo, Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen), taikomas dempingo lygis. Pastaroji peržiūra dar vykdoma, todėl šiame reglamente ji neaptariama. |
(6) |
Komisija apie peržiūrų inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams (toliau – Kinijos eksportuotojai), importuotojams, prekybininkams, naudotojams ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei eksportuojančios šalies Vyriausybės atstovams. |
(7) |
Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims ir šalims, pranešusioms apie save per pranešimuose apie inicijavimą nurodytą terminą. |
(8) |
Be to, Komisija tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
(9) |
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamąjį produktą eksportuojančių KLR gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Siekiant nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad būtų galima atrinkti bendroves), Komisija išsiuntė atrankos formas, kuriose prašoma pateikti konkrečią informaciją apie kiekvieno suinteresuoto eksportuojančio gamintojo ir importuotojo vidutinę pardavimo apimtį ir kainas. |
(10) |
Išsamius atsakymus pateikė trys Kinijos eksportuotojai ir trys importuotojai. |
(11) |
Klausimynas taip pat išsiųstas žinomiems gamintojams galimoje panašioje šalyje, būtent Korėjos Respublikoje (toliau – Korėja). |
(12) |
Klausimynų atsakymus taip pat pateikė keturi Bendrijos gamintojai, du Korėjos (panašios šalies) gamintojai, vienas mažmenininkas (kuris taip pat importavo) ir septyni tiekėjai, Bendrijos gamintojams tiekiantys sudėtines dalis. |
(13) |
Komisija siekė gauti ir tikrinti visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo tikimybę ir Bendrijos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
|
(14) |
Atliekant dempingo bei žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2005 m. liepos 1 d.–2006 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(15) |
Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kaip apibrėžta iš dalies keičiančiame reglamente, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektroninės kompaktinės fluorescentinės išlydžio lempos, veikiančios esant kintamajai srovei (įskaitant elektronines kompaktines fluorescentines išlydžio lempas, veikiančias esant tiek kintamajai, tiek nuolatinei srovei), turinčios vieną ar kelis stiklinius vamzdelius, kuriose visi apšvietimo elementai ir elektroninės sudedamosios dalys yra pritvirtintos prie lempos pagrindo arba integruotos į lempos pagrindą (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra ex 8539 31 90. |
(16) |
Komisija nustatė, kad
fizinės ir techninės savybės ir naudojimas iš esmės yra tie patys. Todėl šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
(17) |
Kelios šalys teigė, kad iš KLR importuotos ir Bendrijoje pagamintos CFL-i nebuvo panašūs produktai, nes skyrėsi nagrinėjamojo produkto savybės (naudojimo laikas), o nagrinėjamojo produkto galutiniai naudotojai (CFL-i lempų naudotojai) priskiriami skirtingai nei Bendrijoje pagamintų CFL-i lempų naudotojų kategorijai (CFL-i lempos, skirtos naudoti profesionalioje veikloje). |
(18) |
Atsižvelgiant į tai, kad nurodyta skirtinga iš KLR importuotų ir Bendrijoje pagamintų CFL-i lempų savybė, tas pats prašymas buvo pateiktas pradiniame tyrime ir atmestas pradiniame reglamente. Kadangi prašyme nepateikta naujų duomenų, rodančių, kad laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje pateiktas panašaus produkto aprašymas buvo neteisingas, šiame tyrime remiamasi pradiniame reglamente su daliniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1322/2006, pateikta apibrėžtimi. |
(19) |
Įtarimai, jog importuotų ir Bendrijoje pagamintų CFL-i lempų galutinis naudojimas skiriasi, nekeičia fakto, kad techniniu požiūriu importuotos CFL-i lempos gali visiškai pakeisti Bendrijoje pagamintas CFL-i lempas, todėl jos tiesiogiai tarpusavyje konkuruoja. Be to, nors naudotojai gali būti skirtingi ir produktą gauti iš skirtingų prekybos kanalų, tai nekeičia fakto, kad tokios CFL-i lempos techniniu požiūriu yra panašios ir naudojamos tais pačiais tikslais, t. y. jos yra energiją taupantys šviesos šaltiniai. |
C. DEMPINGO TĘSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Importas dempingo kaina tiriamuoju laikotarpiu
(20) |
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir ar yra tikimybės, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. |
(21) |
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį buvo taikoma tokia pati metodika kaip ir pirminiame tyrime. Kadangi priemonių galiojimo termino peržiūroje neanalizuojamos pasikeitusios aplinkybės, iš naujo nebuvo svarstoma, ar gamintojams vertėjo taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER). |
(22) |
Primenama, kad atliekant pradinį tyrimą iš viso visapusiškai bendradarbiavo devyni eksportuojantys Kinijos gamintojai. Dviems iš šių eksportuojančių gamintojų, būtent Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd ir Philips & Yaming Lighting Co., Ltd, taikomas RER (laikinojo reglamento 15 konstatuojamoji dalis ir pradinio reglamento 14 konstatuojamoji dalis). Šešiems iš devynių gamintojų taikomas individualus režimas (toliau – IR) (laikinojo reglamento 35 konstatuojamoji dalis ir pradinio reglamento 17 konstatuojamoji dalis). Pažymėtina, kad nė vienai bendrovei RER netaikomas ir tik trys iš jų, kurioms taikomas IR, bendradarbiavo šiame priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime. |
(23) |
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį skunde išvardytų eksportuojančių Kinijos gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą dempingui nustatyti buvo numatyta taikyti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių KLR gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią savo veiklą, vykdomą tiriamuoju laikotarpiu. |
(24) |
17 eksportuojančių Kinijos gamintojų pateikė atrankos formų atsakymus. Atliekant tyrimą buvo remiamasi dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems iš pradžių suteiktas individualus režimas, pateikta informacija ir trečios šalies, kuriai iš pradžių nebuvo suteiktas nei individualus režimas, nei rinkos ekonomikos režimas, informacija. Tai buvo vykdoma gavus Kinijos valdžios institucijų sutikimą. Šie trys eksportuojantys gamintojai sudarė daugiau nei 30 % viso iš KLR į Bendriją eksportuoto kiekio ir daugiau nei 40 % kiekio, neatsižvelgiant į Kinijos eksportuotoją, kuriam taikomas 0 % muitas. Dvi bendrovės, kurioms taikomas individualus režimas, sudaro didelę šio kiekio dalį. Pabrėžiama tai, kad bendrovės, kurioms netaikomas nei individualus režimas, nei rinkos ekonomikos režimas, bendradarbiavo nedaug. |
(25) |
Tikrinamieji vizitai buvo atlikti trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patalpose:
|
(26) |
Kadangi normalioji vertė visiems kriterijų RER gauti neatitikusiems gamintojams turėjo būti nustatyta remiantis panašios šalies duomenimis, taikyta ta pati metodika kaip ir pradiniame tyrime. Taigi visiems Kinijos eksportuotojams normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis gamintojų rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje pateikta informacija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį. |
(27) |
Pranešime apie inicijavimą tinkama rinkos ekonomikos trečiąją šalimi numatyta pasirinkti Meksiką, atsižvelgiant į KLR eksportą į Bendriją. Meksika jau buvo pasirinkta kaip analogiška šalis per pirminį tyrimą. |
(28) |
Tačiau su Meksika nebendradarbiauta. Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto gamyba Meksikoje buvo sustabdyta prieš prasidedant PTL. |
(29) |
Todėl siekiant bendradarbiavimo per peržiūros tyrimą susisiekta su gamintojais kitose rinkos ekonomikos trečiosiose šalyse, įskaitant Indoneziją, Malaiziją, Indiją ir Korėjos Respubliką (toliau – Korėja). |
(30) |
Aktyviausiai bendradarbiavo Korėja. Du jos gamintojai pateikė klausimyno atsakymus ir sutiko, kad jų bendrovių patalpose būtų atliktas patikrinimas. Vienas Malaizijos gamintojas taip pat pateikė atsakymą Komisijos tarnyboms, tačiau jo pateikti duomenys buvo neišsamūs. Kitas Indijos gamintojas pateikė atsakymą, tačiau jo pardavimas vidaus rinkoje buvo netipiškas. Be to, nustatyta, kad taikomi tam tikri muitai, pvz., kompensacinis muitas, specialus kompensacinis muitas ir Custom educational duty, turėjo neigiamo poveikio Indijos rinkos atvirumui. Dėl šių priežasčių ir atsižvelgiant į tai, kad Korėjos rinkoje nenustatyta didelių konkurencijos ar prekybos kliūčių, nuspręsta, kad Korėja buvo tinkamiausia panaši šalis. |
(31) |
Vėliau kreiptasi į įvairius Korėjos gamintojus ir gamintojų asociacijas ir prašyta, kad jie bendradarbiautų atsakydami į klausimyno klausimus. Du Korėjos Respublikos gamintojai pateikė klausimyno atsakymus ir visapusiškai bendradarbiavo tyrime. Taigi skaičiavimai yra pagrįsti dviejų bendradarbiaujančių gamintojų pateikta patikrinta informacija. |
(32) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas individualus režimas, eksporto kainos buvo nustatytos atsižvelgiant į nesusijusių Bendrijos pirkėjų faktiškai sumokėtas kainas. |
(33) |
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo atsižvelgta į taikytinus ir pagrįstus fizinių savybių, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų skirtumus. |
(34) |
Dempingo skirtumas nustatytas dviem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas individualus režimas. Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą, svertinis normaliosios vertės vidurkis buvo lyginamas su nagrinėjamojo produkto eksporto kainos į Bendriją svertiniu vidurkiu. |
(35) |
Atlikus palyginimą nustatyta, kad abiejų bendrovių dempingas viršijo 50 %. |
(36) |
Bendrovės, kurioms netaikomas rinkos ekonomikos režimas arba individualus režimas, nustatant dempingo skirtumus bendradarbiavo labai nedaug. Atsižvelgiant į tai, dempingo skirtumai buvo nustatyti pirmesnėje dalyje minėtu lygiu. Tai atlikta remiantis pirmiau aprašyta normaliąja verte, palyginta su eksporto kainomis, kurias pateikė bendradarbiaujantys eksportuotojai ir Bendrijos ūkio subjektai, ir palyginta su iš oficialių statistinių duomenų, kryžmiškai patikrintų su Komisijos konfidencialia statistine informacija, gautomis eksporto kainomis. Palyginimas taip pat atliktas, kaip aprašyta pirmiau. |
(37) |
Taip pat dėl bendrovių, kurioms atliekant pradinį tyrimą taikytas rinkos ekonomikos režimas, nebendradarbiavimo peržiūros tyrime nėra įrodymų, kad dempingo skirtumai skirtųsi nuo nustatytųjų iš pradžių. |
(38) |
Todėl atlikus tyrimą, ir visų pirma remiantis trijų bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija nustatyta, kad dempingas tęsiasi. |
2. Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos
(39) |
Turimi trijų bendradarbiaujančių gamintojų gamybos pajėgumai ir atsargos jiems leis toliau parduoti dideliais kiekiais Bendrijos rinkoje. Be to, pabrėžtina tai, kad Bendrijos rinka, atsižvelgiant į jos dydį ir didėjančią nagrinėjamojo produkto paklausą, yra labai patraukli. Todėl daug eksportuojančių Kinijos gamintojų sukūrė gerai išvystytus platinimo tinklus, kurie palengvina prekybą nagrinėjamuoju produktu. Tai taip pat atspindi faktas, kad taikomų priemonių buvo vengiama. Dėl to šių priemonių taikymo sritis Reglamentu (EB) Nr. 866/2005 buvo išplėsta ir priemonės pradėtos taikyti Vietnamui, Pakistanui ir Filipinams. Be to, Kinijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo nedaug (žr. pirmiau). Per PTL nustatyta dempingo apimtis rodo dempingo tęsimosi tikimybę, jei baigtųsi priemonių galiojimo laikas. |
(40) |
Paprastai kainos Bendrijoje buvo didesnės nei trijų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų kainos už panašius modelius jų vidaus rinkoje. Tokia padėtis leidžia manyti, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai turėtų puikią galimybę pardavimą perkelti į Bendriją, jeigu būtų panaikintos antidempingo priemonės. |
(41) |
PTL eksporto į trečiąsias šalis kainos apskritai buvo didesnės nei trijų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų kainos už panašius modelius jų vidaus rinkoje. Tačiau jos buvo mažesnės už panašiai šaliai nustatytą normaliąją vertę. Nėra jokio pagrindo manyti, kad būtų kitaip eksporto į Bendriją atveju, jei priemonės būtų panaikintos. Todėl tai patvirtina išvadą, kad dempingas tęsiamas ar bent jau kartojasi dėl daugelio Kinijos eksporto. |
(42) |
Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo beveik to paties lygio kaip kainos Bendrijoje. Tačiau jeigu priemonės būtų panaikintos, Bendrijos rinka gali tapti dar patrauklesne eksportuojantiems Kinijos gamintojams. |
(43) |
PTL visų trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gamyba ir pardavimas vyko beveik visu pajėgumu. Naujos surinkimo linijos gali būti palyginti greitai įdiegtos, jei to reikėtų besiplečiančiai rinkai. Dėl to panaikinus priemones Kinijos gamintojai savo pajėgumus galėtų greitai padidinti. Tuo remiantis tikėtina, kad dempingas tęsis. |
(44) |
Kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 866/2005, galiojančių priemonių buvo vengiama produktus siunčiant per Vietnamą, Pakistaną ir Filipinus. Dėl to priemonės pradėtos taikyti ir nagrinėjamojo produkto siuntoms. Nustačius, kad vengiama priemonių pabrėžiamas eksportuojančių Kinijos gamintojų susidomėjimas Bendrijos pramone. Taigi tikėtina, kad Kinijos gamintojai panaikinus priemones didins eksporto apimtį. Kadangi PTL buvo eksportuojama dempingo kainomis (taikant priemones), pasibaigus priemonių galiojimo laikui tikėtina, kad dempingas tęsis, o eksporto apimtis padidės. |
(45) |
PTL nustatytas didelis dempingo lygis (virš 50 %). Bendrijos rinka buvo ir bus patraukli savo apimtimi ir didėjančia nagrinėjamojo produkto paklausa. Be to, rinkos patrauklumą sustiprina kainų lygis Bendrijoje, kuris yra gerokai didesnis nei KLR. Panaikinus priemones tikėtina, kad Kinijos gamintojai didins savo pajėgumus, kad galėtų pasinaudoti pasikeitusios rinkos situacija. Visi šie faktai rodo, kad panaikinus priemones yra didelė dempingo tęsimosi tikimybė. |
3. Išvada dėl dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės
(46) |
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad panaikinus priemones, tikėtina, jog dempingas tęsis. |
D. ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Analizė pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį
(47) |
CFL-i gamina keturi Bendrijos gamintojai:
|
(48) |
Visi keturi bendradarbiaujantys gamintojai priklauso tarptautinėms grupėms ir aktyviai dalyvauja kuriant ir gaminant plataus asortimento produktus. Visi jie turi savas pardavimo ir platinimo sistemas Bendrijoje ir kitur pasaulyje. |
(49) |
Atliekant tyrimą pirmiau minėti gamintojai buvo tiriami pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį. Išsamūs rezultatai (žr. priedą) atspindi sudėtingą sektoriaus sandarą, kurio struktūros, atrodo, nuolat keičiasi ir skiriasi požiūriai, nes pagrindinis gamintojas (kalbant apie gamybos apimtį) pritaria tolesniam priemonių taikymui, o kiti tam nepritaria. |
(50) |
Pažymima, kad pirmiau minėtas didžiausias Bendrijos gamintojas (priede nurodytas kaip B bendrovė) pagamina maždaug 48 % Bendrijos produkcijos, taigi jo gamyba neabejotinai sudaro Bendrijos produkcijos didžiąją dalį. Be to, pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Bendrija gali imtis veiksmų net jei skundas atsiimamas, jei tai atitinka Bendrijos interesus. Ši taisyklė mutatis mutandis taip pat taikoma atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal kurią skundas visiškai neatsiimamas, tačiau pagrindinis Bendrijos gamintojas toliau pritaria taikomoms priemonėms. Jeigu gamintojas sudaro didžiąją Bendrijos pramonės dalį, o taip yra šiuo atveju, jo duomenys apie žalą yra tinkamiausi turimi duomenys. |
(51) |
Todėl atliekant žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo analizę, buvo analizuojama skundą palaikančios bendrovės padėtis. Priemonių poveikio kitiems Bendrijos gamintojams analizė pateikta dalyje „Bendrijos interesai“. |
2. Padėtis Bendrijos rinkoje
(52) |
Bendrijos vartojimas nustatytas remiantis Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi ir Eurostato duomenimis apie importo iš nagrinėjamosios šalies ir kitų trečiųjų šalių apimtį, tam tikrais atvejais tinkamai pakoreguotas. |
(53) |
KN kodas 8539 31 90 gali būti taikomas ne tik nagrinėjamajam produktui, bet ir kitiems importuojamiems produktams. Todėl, remiantis suinteresuotųjų šalių pateiktais klausimyno atsakymais, skundo pateikėjo pateikta informacija, kuri buvo kryžmiškai patikrinta su Komisijos konfidencialia statistine informacija, nustatyta procentais išreikšta nagrinėjamojo produkto, kuriam taikomas šis kodas, importo apimtis. Kadangi tam tikrais atvejais būtų galima teigti, kad su KN kodu susiję duomenys galėtų tinkamai atspindėti nagrinėjamojo produkto importo apimtį ir vertę, vertinta atsargiai, t. y. kiekiai buvo sumažinti. Bet kokiu atveju, taikant atsargųjį metodą ar remiantis visais su KN kodu susijusiais duomenimis, išvados yra tos pačios. Tam tikri skaičiai toliau pateikiami kaip indeksai arba skliaustuose siekiant apsaugoti konfidencialią bendrovės informaciją ir (arba) statistinius duomenis (pvz., kaip pagal 10 arba 14 skaitmenų kodus gaunama informacija). |
(54) |
Bendrijos suvartojimo raida 1 lentelė
|
(55) |
Nagrinėjamu laikotarpiu nagrinėjamojo produkto suvartojimas padidėjo 90 %. Vartojimo padidėjimą iš dalies lėmė nagrinėjamojo produkto importo, skirto vartotojams, padidėjimas. Į rinką pradėtos tiekti mažesnės CFL-i, panašios į klasikines kaitinamąsias lempas, ir dėl akivaizdaus naudotojų susidomėjimo (greičiausiai, dėl dizaino ir nedidelės kainos) jų paklausa gerokai padidėjo. |
(56) |
Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimties ir rinkos dalių raida pateikiama 2 lentelėje. Remiantis išplečiančio reglamento išvadomis, importuojamas produktas, kurio KN kodas yra 8539 31 90 ir kuris nuo 2003 m. iki priemonių taikymo pratęsimo buvo siunčiamas iš Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos, įtraukiamas į toliau pateiktą lentelę apie importą dempingo kainomis. Pabrėžiama, kad ši įtrauktis neturi poveikio pirmiau aprašytam tendencijų pobūdžiui. Kadangi Lisheng Electronics (žr. pirmiau) tarpinė peržiūra dar neužbaigta, daroma prielaida, kad pradinio tyrimo rezultatai (dempingo nenustatyta) taip pat taikomi priemonių galiojimo termino peržiūroje. 2 lentelė
|
(57) |
Nuo 2003 m. iki PTL pabaigos importas iš KLR dempingo kaina padidėjo 235 %. Tuo tarpu importo dempingo kaina dalis, atsižvelgiant į Bendrijos suvartojimą, nuo 20–30 % padidėjo iki 47–57 %. |
(58) |
Importas ne dempingo kaina taip pat padidėjo Bendrijos rinkoje, nors ir ne tiek, kiek importas dempingo kaina. PTL importo ne dempingo kaina užimama Bendrijos rinkos dalis buvo 17–27 %, daug mažiau nei importo dempingo kaina rinkos dalis. |
(59) |
Apskritai importo iš KLR dempingo kaina ar ne dempingo kaina PTL užimama Bendrijos rinkos dalis buvo maždaug 72 %. |
(60) |
Priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti taikomas metodas yra toks pat, kaip aprašyta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje. Į Bendriją eksportuojančių KLR gamintojų eksportuojama CFL-i rūšis (parduodama dempingo kaina) buvo palyginta su atitinkama skundą palaikančios bendrovės gaminama CFL-i rūšimi, o priverstinis kainų mažinimas išreikštas skundą palaikančios bendrovės kainų EXW sąlygomis procentais. Remiantis tuo nustatytas priverstinio kainų mažinimo lygis nuo 48,2 % iki 61,5 %. |
(61) |
Siekiant pateikti visą informaciją apie Bendrijos rinkos padėtį šioje peržiūroje taip pat buvo nagrinėtos nagrinėjamojo produkto importo iš kitų susijusių šalių tendencijos. |
(62) |
Importo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina keitėsi kaip nurodyta 3 lentelėje (pateikiami dviejų pagrindinių eksportuojančių šalių duomenys). 3 lentelė
|
(63) |
Nuo 2003 m. iki PTL pabaigos pastebėta, kad importas iš Malaizijos ir Taivano šiek tiek padidėjo. Apskritai nepaisant sėkmingo importo iš KLR patekimo į Bendrijos rinką, importas iš trečiųjų šalių galėjo įgyti tam tikrą rinkos dalį. Tačiau palyginti su importu iš KLR, importas iš trečiųjų šalių užima tik nedidelę dalį. |
(64) |
Dėl nedidelio importuojamo kiekio iš statistinių duomenų apie importą paimti faktai apie kainas tam tikrų šalių atžvilgiu laikomi netipiškais, nes jie akivaizdžiai neatitinka importo iš KLR kainų. Tačiau nėra pagrindo manyti, kad trečiųjų šalių eksportuojantys gamintojai galėjo gerokai nukrypti nuo kainų, kurias taikė eksportuojantys KLR gamintojai. NET jei šios kainos būtų laikomos tipiškomis, atsižvelgiant į ribotą turimą kiekį, Kinijos eksporto kainų pobūdį ir kiekį, tai neturėtų daryti jokio poveikio toliau pateiktiems nustatytiems faktams. |
3. Skundą palaikančios bendrovės ekonominė padėtis
(65) |
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį buvo nagrinėjami visi svarbūs ekonominiai rodikliai, darę poveikį vienintelei tyrime dalyvaujančiai skundą palaikančiai bendrovei. |
(66) |
Atsižvelgiant į tai, kad šie skaičiai yra susiję tik su viena bendrove, dėl konfidencialumo jie pateikiami kaip indeksai. 4 lentelė Gamyba, veikiantys gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
|
(67) |
Atsižvelgiant į gamybos padidėjimą 2003–2004 m., skundą palaikančios bendrovės gamyba nuo 2004 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 22 %. Kadangi turimų gamybos pajėgumų lygis nekito, pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo kartu su gamybos koeficientu, t. y. nuo 2004 m. 22 %. |
(68) |
Gamyba (ir pajėgumų naudojimo koeficientas) sumažėjo dėl skundą palaikančios bendrovės gaminamų CFL-i lempų mažesnės pardavimo apimties Bendrijos rinkoje. 5 lentelė Atsargos
|
(69) |
Kadangi šio gamintojo gaminamų CFL-i lempų paklausa sumažėjo (žr. pirmiau pateiktą konstatuojamąją dalį) Bendrijoje pagamintų CFL-i lempų atsargos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Padidėjusias atsargas PTL galima paaiškinti iš dalies tuo, kad CFL-i lempos yra sezoninis produktas (daugiau parduodamas prieš pasidedant ir tamsiu metų laiku). Taigi atsargos 2005 m. ir PTL padidėjo iš dalies dėl sezoninių priežasčių. Tačiau taip iš dalies įvyko ir dėl mažesnės Bendrijoje PTL pagamintų CFL-i lempų pardavimo apimties. |
(70) |
Bendrijoje pagamintų CFL-i lempų pardavimo apimtis, Bendrijos suvartojimo rinkos dalis ir augimas 6 lentelė
|
(71) |
Bendrijoje skundą palaikančios bendrovės pagamintų CFL-i lempų, skirtų Bendrijos rinkai, pardavimo apimtis vertinant absoliučiais skaičiais liko gana stabili pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais. Tačiau PTL pastebėtas 20 % pardavimo apimties sumažėjimas. |
(72) |
Bendrijoje skundą palaikančios bendrovės pagamintų CFL-i lempų rinkos dalis, atsižvelgiant į Bendrijos suvartojimą, sumažėjo. 7 lentelė Pardavimo kainos
|
(73) |
Vidutinė Bendrijoje pagamintų CFL-i lempų pardavimo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė vieneto pardavimo kaina sumažėjo 12 %. 8 lentelė Užimtumas, darbo užmokestis ir našumas (vienam darbuotojui)
|
(74) |
Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį darbuotojų skaičius sumažėjo dėl tiesioginio sumažėjusios Bendrijos produkcijos poveikio. |
(75) |
Atlyginimų sąnaudos sumažėjo kartu su mažėjančiu darbuotojų skaičiumi. |
(76) |
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos srityje dirbančių darbuotojų našumas išaugo 11 %, t. y. gamybos srityje dirbančių darbuotojų skaičius sumažėjo daugiau nei pagamintų CFL-i lempų vienetų skaičius. |
(77) |
Faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio skundą palaikančiai bendrovei, atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, negalima laikyti nereikšmingu. |
(78) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, negalima daryti išvados, kad skundą palaikanti bendrovė visiškai atsigavo nuo ankstesnio dempingo. 9 lentelė Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
|
(79) |
Visi pirmiau pateikti veiklos rodikliai rodo mažėjančio pelningumo tendenciją. Pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais, pasibaigus nuosaikiai finansinei veiklai (po to, kai 2001 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės), skundą palaikančios bendrovės finansinė veikla buvo palanki. Tačiau dėl atsiradusios konkurencijos su importuotais KLR kilmės CFL-i, pardavimo apimtis bei vidutinės pardavimo kainos sumažėjo ir neigiamai veikė skundą palaikančios bendrovės finansinę veiklą. Nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, per PTL skundą palaikanti bendrovė patyrė nuostolių. 10 lentelė Investicijos ir gebėjimas padidinti kapitalą
|
(80) |
Apskritai, investicijos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Taip pat reikėtų paminėti, kad, apskritai į nagrinėjamąjį produktą buvo investuojama mažai, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį turimi gamybos pajėgumai nepakito. |
(81) |
Skundą palaikanti bendrovė nenurodė jokių konkrečių problemų, susijusių su jos gebėjimu padidinti kapitalą. |
(82) |
Per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo importas iš KLR, kuris iš dalies buvo vykdomas skundą palaikančios bendrovės finansinės veiklos, susijusios su Bendrijoje pagamintomis CFL-i lempomis, sąskaita. Pardavimo apimtis ir pardavimo vertė sumažėjo, o pelningumas sumažėjo iki tokio lygio, kad PTL buvo patirti nuostoliai. |
(83) |
Todėl aišku, jog nustojus galioti antidempingo priemonėms, finansinė skundą palaikančios bendrovės veikla, susijusi su Bendrijos gaminamomis CFL-i lempomis, pablogėtų. |
4. Skundą palaikančios bendrovės importo veikla
11 lentelė
|
2003 m. |
2004 m. |
2005 m. |
PTL |
Importuotų CFL-i lempų perpardavimas |
100 |
323 |
346 |
941 |
Visa pardavimo pajamų dalis, gaunama perparduodant importuotas CFL-i lempas |
100 |
104 |
104 |
188 |
(84) |
Skundą palaikanti bendrovė teigė, kad siekdama apsiginti nuo importo konkurencijos ir išlaikyti savo dalį Bendrijos rinkoje, ji CFL-i lempas pradėjo importuoti iš nagrinėjamosios šalies. |
(85) |
Importo apimtis atitinka tik palyginti mažą viso pardavimo Bendrijos rinkoje apimties dalį. |
5. Skundą palaikančios bendrovės eksporto veikla
12 lentelė
|
2003 m. |
2004 m. |
2005 m. |
PTL |
Bendrijoje pagamintų CFL-i lempų pardavimas eksportui |
100 |
68 |
46 |
60 |
Vidutinė Bendrijoje pagamintų ir eksportui parduotų CFL-i lempų kaina |
100 |
96 |
102 |
87 |
(86) |
Skundą palaikančios bendrovės eksporto veikla per nagrinėjamąjį laikotarpį pablogėjo. Tokią padėtį iš dalies galima paaiškinti tuo, kad skundą palaikanti bendrovė pakeitė CFL-i lempų tiekimo kai kurioms eksporto rinkoms vietą, ją iš Bendrijos gamybos vietos perkeldavo į arčiau eksporto rinkos esančią vietą. |
(87) |
Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinė eksportuojamo vieneto kaina buvo pakankamai stabili, tačiau baigiantis PTL kainos pradėjo mažėti. |
6. Išvada dėl žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(88) |
Tyrime buvo nustatyta, kad Kinijos eksportuotojų pajėgumai yra dideli ir juos galima lengvai padidinti. Be to, kainos Bendrijoje, palyginti su kitomis rinkomis, lieka patrauklios, o Kinijos eksportas platinamas nusistovėjusiais Bendrijos kanalais. Todėl panašu, kad Kinijos eksportas didėtų. |
(89) |
Iš nustatytos didelės dempingo ir priverstinio kainų mažinimo apimties, kaip ir mažų Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų, sprendžiama, kad pirmiau minėtas eksportas į Bendriją būtų parduodamas dempingo kainomis, kurios būtų mažesnės nei skundą palaikančios bendrovės kainos ir sąnaudos. |
(90) |
Toks bendras apimties ir kainų poveikis greičiausiai pablogintų skundą palaikančios bendrovės padėtį. Nepaisant to, kaip skundą palaikanti bendrovė reaguotų į tokią padėtį – ar mažindama pardavimą (taigi ir gamybą), ar kainas, ar viską kartu – finansinė padėtis vis vien labai nukentėtų. |
(91) |
Tyrime nebuvo išskirti jokie kiti veiksniai, kurie priverstų suabejoti galimu importo dempingo kaina poveikiu skundą palaikančios bendrovės padėčiai. Visų pirma, tikėtina, kad, pasibaigus priemonių galiojimo laikui, importas iš Kinijos dempingo kaina labiau paplistų, nei importas iš kitų šaltinių, įskaitant kitus Bendrijos gamintojus ir Kinijos gamintoją, kuriam taikomas 0 % muitas. NET jeigu taip ir neatsitiktų, labai tikėtina, kad importo iš Kinijos dempingo kainomis dydis ir kainų lygis būtų toks, kad importas iš šaltinių, kurie parduoda ne dempingo kainomis, nenutrauktų priežastinio ryšio. Be to, nebuvo nustatyta jokių kitų veiksnių, dėl kurių galėjo atsirasti žala. Visų pirma, nėra įrodymų, kad tinka nors viena iš pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje išvardytų veiksnių, o tuo labiau jie nėra tokie svarbūs, kad būtų nutrauktas dempingo ir žalos priežastinis ryšys. |
(92) |
Be to, negalima manyti, kad skundą palaikančios bendrovės importas turėtų kokios nors reikšmingos įtakos žalos tęsimosi tikimybei. Atsižvelgiant į tai buvo nustatyta, kad skundą palaikanti bendrovė importavo todėl, kad reikėjo sudaryti visą produkto asortimentą. |
(93) |
Todėl daroma išvada, kad pasibaigus importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės CFL-i taikomų antidempingo priemonių galiojimui, yra tikimybės, kad žalingas dempingas tęsis arba pasikartos. |
E. BENDRJOS INTERESAI
1. Preliminariosios pastabos
(94) |
Pirmiausiai primenama, kad (žr. 50 konstatuojamąją dalį) pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodyta, jog net ir atsiėmus skundą, Bendrija gali imtis veiksmų, jeigu tai neprieštarauja Bendrijos interesams. A fortiori tokia galimybe Bendrija gali pasinaudoti priemonių galiojimo termino peržiūroje, kurioje pagrindinis Bendrijos gamintojas toliau pritaria priemonėms, net jeigu kiti gamintojai prieštarauja tolesniam jų taikymui. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsnio nuostatomis, buvo išnagrinėta, ar toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones būtų palanku visai Bendrijai ir jei taip, kiek laiko. Nustatant Bendrijos interesus, buvo remiamasi įvairių susijusių interesų vertinimu. Atliekant šį tyrimą analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau buvo taikomos nuo 2001 m., todėl galima vertinti bet kokį pernelyg didelį dabartinių antidempingo priemonių neigiamą poveikį nagrinėjamosioms šalims. |
(95) |
Atsižvelgiant į tai buvo tiriama, ar, nepaisant išvadų apie tikimybę, kad žalingas dempingas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Bendrijos interesams. |
2. Skundą palaikančio Bendrijos gamintojo interesai
(96) |
Kaip minėta D dalyje, yra tikimybė, kad panaikinus priemones dempingas tęstųsi arba pasikartotų. |
(97) |
Tikėtina, kad panaikinus priemones, veikla ir toliau būtų nuostolinga. Gaminančiose įmonėse šiuo metu dirba keli šimtai darbuotojų. Todėl skundą palaikančiam Bendrijos gamintojui būtų naudinga, kad importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina vėl būtų nustatytos antidempingo priemonės. |
3. Kitų Bendrijos gamintojų interesai
(98) |
Apskritai reikėtų pabrėžti, kad taikomi muitai darė neigiamą poveikį visai Bendrijos gamintojų importo veiklai. Neskaitant su importavimu susijusių antidempingo muitų išlaidų, Bendrijos gamintojai dėl priemonių negalėjo didinti savo produkcijos asortimento, pardavimo ir nuo jo priklausančio pelningumo. Dėl to buvo pakenkta investicijoms, produkcijai, mokslinių tyrimų bei plėtros veiklai ir kitiems strateginiams sprendimams. Šie neigiami poveikiai yra svarbūs ir atliekant analizę į juos reikia atsižvelgti. |
(99) |
Primenama, kad A bendrovė paskelbė, kad be savo Europos produkcijos ji taip pat planuoja produktus įsigyti KLR. Todėl daroma išvada, kad šiam gamintojui nebūtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau. |
(100) |
Kiti du Bendrijos gamintojai (priede įvardyti kaip „C bendrovė“ ir „D bendrovė“) prieštaravo pakartotiniam priemonių nustatymui. Nors abi šios bendrovės įsigyja CFL-i lempas KLR, jos vis dar pakankamai daug gamina Bendrijoje. Todėl negali būti atmesta, kad antidempingo priemonės prieštarautų šių dviejų gamintojų interesams, ypač vidutinio laikotarpio perspektyvoje. |
4. Tiekėjų interesai
(101) |
Keli tiekėjai, tiekiantys didelę viso tiekimo Bendrijos pramonei dalį, tyrime bendradarbiavo su Komisija. Visi, išskyrus vieną tiekėją, pritarė, kad priemonės būtų taikomos toliau ir baiminosi netekti verslo, jei Bendrijoje tektų nutraukti CFL-i gamybą. Bendrai sudėjus, šiems tiekėjams Vokietijoje, Ispanijoje, Italijoje, Slovakijoje ir Vengrijoje dirbo keli šimtai darbuotojų. |
(102) |
Todėl galima daryti išvadą, kad tiekėjams būtų naudinga, kad importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina vėl būtų nustatytos antidempingo priemonės. |
5. Importuotojų (prekybininkų) ir mažmenininkų interesai
(103) |
Komisija klausimynus nusiuntė aštuoniems nagrinėjamojo produkto importuotojams (prekybininkams). Atsakymus atsiuntė 3 importuotojai, kurie sudarė vos daugiau nei 1 % visos nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto importo į Bendriją apimties. Nagrinėjamasis produktas yra svarbus visoms trims bendrovėms, o nagrinėjamojo produkto apyvarta atitinka 10–70 % visos kiekvienos bendrovės apyvartos. Apyvarta turėjo padidėti, jei vidutinės trukmės laikotarpiu, kaip buvo tikėtasi, būtų padidėjęs šio produkto suvartojimas. Apie save pranešė ir viena mažmeninės prekybos tinklų sektoriaus bendrovė. |
(104) |
Du importuotojai ir viena mažmeninei prekybai atstovaujanti bendrovė tvirtai pasisakė prieš tolesnį priemonių taikymą, o trečiasis importuotojas nurodė taikomų priemonių privalumus ir trūkumus. Visos trys bendrovės tvirtino, kad Bendrovė priklauso nuo nagrinėjamojo produkto importo iš KLR, nes Bendrijos produkcija neįmanoma patenkinti rinkos paklausos. Be to, jie pabrėžė, kad Bendrijos suvartojimas turėjo gerokai padidėti. Tačiau taip pat buvo pripažinta, kad dėl galiojančių priemonių prastos kokybės C kategorijos spektro lempos negalėjo užimti didelės Bendrijos rinkos dalies. Tai, kad vartotojams būtų sunku atskirti šias lempas nuo aukštesnės kokybės B kategorijos lempų, reiškia, kad panaikinus priemones, B kategorijos lempoms, kurios yra svarbiausios šių importuotojų verslui, atsirastų didelė konkurencija. |
6. Vartotojų interesai ir nagrinėjamojo produkto raida Bendrijos rinkoje
(105) |
Kelios suinteresuotosios šalys pareiškė, kad antidempingo muitai prieštarauja Bendrijos energijos taupymo politikos nuostatoms, nes dėl jų pernelyg padidėjo mažmeninės kainos vartotojams ir dėl to mažiau parduodama energiją taupančių lempų (CFL-i). Šiai nuomonei prieštaravo viena šalis, kuri tvirtino, kad nutraukus priemones būtų kenkiama Bendrijos aplinkos apsaugos politikai, nes Kinijoje gaminamose CFL(i) yra daugiau gyvsidabrio, todėl jas išmetus labiau kenkiama aplinkai nei Bendrijoje pagamintomis lempomis. |
(106) |
Antidempingo priemonėmis siekiama panaikinti nesąžiningai dėl importo į Bendriją, dempingo kainomis, įgytus konkurencinius privalumus. Todėl nustatyti ir toliau taikyti muitus, jei jų reikėtų, netrukdytų kitos Bendrijos politikos kryptys. |
(107) |
Tačiau tyrime paaiškėjo, kad nagrinėjamojo produkto suvartojimas ir paklausa Bendrijos rinkoje greitai išaugo ir panašu, kad paklausa padidėjo dėl to, kad Europos vartotojams vis labiau rūpi sumažinti savo energijos išlaidas ir taip prisidėti prie tvarios plėtros. Taip pat aišku, kad galiojančios priemonės daro didelę įtaką mažmeninėms nagrinėjamojo produkto kainoms Bendrijoje. Tai reiškia, kad vartotojai, kurie būtų galėję nuo kaitinamųjų lempų pereiti prie nagrinėjamojo produkto, negalėjo to padaryti dėl didelio šių produktų mažmeninės kainos skirtumo (kuris, be kita ko, dar labiau padidėjo dėl galiojančių priemonių). Todėl šiuo atveju nagrinėjant Bendrijos interesus reikėtų taip pat atsižvelgti į pakankamą nagrinėjamojo produkto tiekimo į rinką kiekį ir prieinamas kainas. |
(108) |
Tai turėtų būti daroma atsižvelgiant į Bendrijos politiką skatinti energiją taupančias lempas, kuria tik dar labiau sustiprinami pirmiau minėti argumentai. |
(109) |
Turint omenyje galimą rinkos raidą, labai tikėtina, kad toliau taikant priemones vidutinės ir ilgos trukmės laikotarpiu didelė našta tektų vartotojams. |
(110) |
Atsakydamas į atskleistus faktus, skundą palaikantis Bendrijos gamintojas įrodinėjo, kad galiojančios priemonės neturėjo reikšmingo poveikio kylančioms vartotojų kainoms Bendrijoje. Kalbant apie tokį argumentą turėtų būti atkreiptas dėmesys į tai, kad nors nustačius priemones kai kurių modelių vartotojų kainos sumažėjo, negalima neigti, kad 66 % muitai, kurių taikymo sritis buvo praplėsta importui, vykdomam vengiant priemonių, turėjo turėti poveikį kylančioms kainoms. Be to, remiantis skundą palaikančios bendrovės duomenimis, valstybėje narėje, kurioje yra didžiausia Bendrijos mažmeninė rinka, trijų iš penkių modelių kainos buvo didesnės 2006 m. nei 2001 m. pradžioje. Bendrovės, priede nurodytos kaip A bendrovės, teigimu, nebuvo aišku, ar skundo pateikėjas atsiėmė skundą. Kaip nurodyta pirmiau, skundą palaikantis Bendrijos gamintojas palaikė skundą. |
(111) |
Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad priemonėmis prieštaraujama Bendrijos interesams, nes Bendrijos gamintojams trūksta pajėgumų tenkinti paklausą ir todėl, siekiant užtikrinti pasiūlą rinkoje, būtina importuoti. |
(112) |
Antidempingo priemonėmis nesiekiama nei uždrausti importo, nei riboti CFL(i) tiekimo į Bendrijos rinką. Kaip minėta pirmiau, taikomos priemonės importui neigiamos įtakos nedarė. Priešingai – dėl padidėjusio vartojimo importas iš KLR per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo vertinant absoliučiais skaičiais ir rinkos dalimi. Tačiau aišku, kad vidutinės trukmės laikotarpiu toliau taikomų priemonių poveikis pasiūlai gali būti didesnis. |
(113) |
Be to, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad taikomos priemonės iškraipo Bendrijos rinkos konkurenciją, nes tik kai kurios įmonės gali įsigyti CFL(i) lempas iš KLR gamintojų, kuriems taikomas nulinis arba labai mažas muitas. Kitos įmonės turi tik labai nedidelį priėjimą prie rinkos, nes jos gali importuoti tik iš eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomi dideli muitai. |
(114) |
Reikėtų atkreipti dėmesį, kad pagrindinio reglamento 21 straipsnyje nurodyta būtinybė pašalinti žalingo dempingo prekybą iškreipiantį poveikį. Todėl nustačius priemones bus galima atsverti dėl dempingo atsiradusį eksportuotojų privalumą. Taip muitais bus galima suvienodinti Bendrijos gamintojų, trečiųjų šalių eksportuotojų, nagrinėjamosios šalies, kurioje nebuvo nustatyta dempingo, eksportuotojų ir eksportuotojų, kurie, kaip nustatyta, vykdė dempingą, sąlygas. Tai, kad vieniems eksportuotojams taikomi didesni muitai nei kitiems, paprasčiausiai reiškia, kad skirtingiems eksportuotojams nustatyti skirtingi dempingo skirtumai, todėl nėra jokios importuotojų, kurie naudojasi įvairiais KLR šaltiniais, diskriminacijos arba jų konkurencijos iškraipymo. Be to, tyrime buvo nustatyta, kad Bendrijos įmonėms CFL(i) gali tiekti įvairūs Bendrijos gamintojai, taip pat nagrinėjamosios šalies ir trečiųjų šalių gamintojai, o įrodymų, kuriais būtų pagrįstas tvirtinimas, kad kai kurios įmonės negali naudotis rinka, pateikta nebuvo. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikia daryti išvadą, kad toliau taikant priemones bus daromas didelis poveikis vartotojams (kis mažmeninės kainos ir pasiūla) ypač vidutinės trukmės ir tolimoje ateityje. |
7. Išvada apie Bendrijos interesus ir priemonių taikymo trukmė
(115) |
Pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad ypatingas dėmesys skiriamas būtinybei pašalinti žalingo dempingo prekybą iškreipiantį poveikį ir vienam gamintojui, kuris pagamina didelę Bendrijos gamybos dalį ir kuris, kaip nustatyta tyrime, patyrė žalingo dempingo poveikį. Visgi yra svarių aplinkybių, į kurias atsižvelgus daroma išvada, kad Bendrijai būtų naudinga priemonių nebetaikyti; pati Bendrijos pramonė, siekdama patenkinti greitai augančią paklausą, labai priklauso nuo importo iš KLR; kai kurie Bendrijos gamintojai patys nepritaria tolesniam priemonių taikymui ir nustatyta, kad priemonės daro didelę įtaką vartotojų kainoms, taigi ir jų pasirinkimui perkant CFL(i) arba mažiau veiksmingesnes kaitinamąsias lempas. |
(116) |
Atsižvelgiant į visus susijusius interesus, daroma išvada, kad atitinkami interesai būtų suderinti, jei priemonės būtų nutrauktos. Tačiau atsižvelgiant į pirmiau minėtas aplinkybes dėl gamintojo, pritariančio tolesniam priemonių taikymui, interesų, reikėtų pastebėti, kad palyginus juos su aptariamais interesais, ypač kitų Bendrijos gamintojų interesais, Bendrijai tik artimiausiu metu būtų palanku toliau taikyti priemones iki kito koregavimo laikotarpio. Todėl būtų tikslinga priemones toliau taikyti tik vienerius metus iki jų galiojimo pabaigos. Vėliau tikėtinas neigiamas poveikis vartotojams ir kitoms įmonėms nebūtų proporcingas Bendrijos gamintojų naudai, kurią jie gautų iš taikomų priemonių. |
F. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(117) |
Pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti priemones nutraukti po vienerių metų, buvo pranešti visoms šalims. Be to, joms buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos po atskleidimo galėjo pareikšti savo pastabas. Po atskleidimo nebuvo gauta nė vienos pastabos, dėl kurios būtų galima keisti šiame reglamente priimtas išvadas. |
(118) |
Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, antidempingo muitų taikymas turėtų būti nutrauktas po vienerių metų, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektroninėms kompaktinėms fluorescentinėms išlydžio lempoms, veikiančioms esant kintamajai srovei (įskaitant elektronines kompaktines fluorescentines išlydžio lempas, veikiančias esant tiek kintamajai, tiek nuolatinei srovei), su vienu ar keliais stiklo vamzdeliais, kurių visi apšvietimo elementai ir elektroniniai komponentai yra pritvirtinti prie lempos pagrindo ar į jį įmontuoti, klasifikuojamoms KN kodu ex 8539 31 90 (TARIC kodas 8539319095), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Antidempingo muito norma, taikoma toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė |
Antidempingo muitas (%) |
Papildomas TARIC kodas |
||
|
59,5 |
A234 |
||
|
17,1 |
A235 |
||
|
37,1 |
A236 |
||
|
0,0 |
A237 |
||
|
32,3 |
A238 |
||
|
20,2 |
A239 |
||
|
8,4 |
A240 |
||
|
35,3 |
A241 |
||
Visoms kitoms bendrovėms |
66,1 |
A999 |
3. Galutinio 66,1 % antidempingo muito, taikomo Kinijos kilmės importui, taikymo sritis išplečiama ir taikoma to paties produkto, minėto 1 pastraipoje, siunčiamo iš Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos, deklaruoto arba nedeklaruoto kaip Vietnamo Socialistinės Respublikos, Pakistano Islamo Respublikos ir Filipinų Respublikos kilmės (TARIC kodas 8539319092), importui.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis galioja vienerius metus nuo jo įsigaliojimo dienos.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge, 2007 m. spalio 15 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
L. AMADO
(1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).
(2) OL L 195, 2001 7 19, p. 8. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1322/2006 (OL L 244, 2006 9 7, p. 1).
(4) OL L 145, 2005 6 9, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1322/2006.
(5) OL C 167, 2006 7 19, p. 13.
PRIEDAS
A bendrovė
a) Importuotas kiekis
Per PTL A bendrovė iš nagrinėjamosios šalies importavo nuo 50 iki 60 mln. CFL-i lempų. Vertinant pagal Bendrijos rinkoje parduotą apimtį, A bendrovė importavo 70–80 % savo parduotos apimties. Sprendžiant pagal vertę, importuoti produktai atnešė mažiau pajamų. Nors importuota apimtis buvo beveik tris kartus didesnė už pagamintą apimtį Bendrijoje, importas sudarė tik šiek tiek daugiau nei 50 % visų A bendrovės pajamų, gaunamų iš pardavimo Bendrijoje.
b) Ryšys su nagrinėjamojoje šalyje veikiančiais eksportuojančiais gamintojais
A bendrovei priklauso du susiję eksportuojantys gamintojai, veikiantys nagrinėjamojoje šalyje. Didžiąją A bendrovės importo dalį sudaro importas iš šių dviejų susijusių eksportuojančių gamintojų. PTL abu šie eksportuojantys gamintojai į EB eksportavo 47 % savo produkcijos.
c) Apsaugos (laikinas) ar strateginis (ilgalaikis) su importu susijęs veiksmų planas
A bendrovė priėmė ilgalaikį strateginį sprendimą produktus įsigyti nagrinėjamojoje šalyje, kad pirkėjams galėtų pasiūlyti visą produktų asortimentą.
d) Gamyba Bendrijoje
A bendrovė yra antras didžiausias CFL-i gamintojas Bendrijoje, kuris nagrinėjamąjį produktą gaminti ir parduoti įdarbina beveik 600 asmenų. A bendrovės teigimu, jos gamykloje bus įdiegtos kitos dvi gamybos linijos, o tai leis pagaminti 15–20 mln. vienetų daugiau ir taip beveik per pusę padidinti dabartinius gamybos pajėgumus. Naujosios gamybos linijos skirtos nagrinėjamojo produkto gamybai.
Kaip ir kitų gamintojų Bendrijoje, A bendrovės veikla Bendrijoje iš esmės yra surinkti iš kelių šaltinių gaunamas sudedamąsias dalis. Šiuo atveju šiek tiek mažiau nei pusė šių sudedamųjų dalių gaunama Bendrijoje. Kilmės taisyklės reglamentuojamos muitinės teisės aktais, būtent Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2913/92 (1), nustatančiu Bendrijos muitinės kodeksą, ypač jo 22–27 straipsniais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto muitų klasifikacija skiriasi nuo importuotų sudedamųjų dalių klasifikacijos. Perklasifikuojama dėl to, kad šios sudedamosios dalys iš esmės pakeičiamos. Remiantis šiais argumentais ir per tyrimą surinkta informacija būtų galima daryti išvadą, kad A bendrovės gaminami nagrinėjamieji produktai yra Bendrijos kilmės.
e) Būstinės ir pagrindinių akcininkų vieta
A bendrovė yra didelės Europos bendrovių grupės, kurios būstinės yra Bendrijoje, skyrius.
f) Mokslinių tyrimų ir plėtros departamentų vieta
Pagrindinis A bendrovės mokslinių tyrimų ir plėtros centras yra įsikūręs vienoje valstybėje narėje. Be to, didžioji mokslinių tyrimų ir plėtros centrų, visų pirma tų, kurie yra susiję su gamybos proceso raida, dalis yra įsikūrusi netoli gamybos įmonių, t. y. kitoje valstybėje narėje ir nagrinėjamojoje šalyje.
B bendrovė
a) Importuotas kiekis
Per PTL B bendrovė iš nagrinėjamosios šalies importavo nuo 11 iki 18 mln. CFL-i lempų. Vertinant pagal Bendrijos rinkoje parduotą apimtį, per PTL B bendrovė importavo 20–30 % savo parduotos apimties.
Sprendžiant pagal vertę, importuoti produktai atnešė mažiau pajamų. Pajamos iš importuotų produktų sudarė 15–20 % visų pajamų.
b) Ryšys su nagrinėjamojoje šalyje veikiančiais eksportuojančiais gamintojais
B bendrovei priklauso vienas eksportuojantis gamintojas, veikiantis nagrinėjamojoje šalyje. Šio susijusio eksportuojančio gamintojo gamybos pajėgumai PTL buvo maždaug 40 mln. vienetų arba šiek tiek mažiau nei B bendrovės gamybos pajėgumai jos gamyklose Bendrijoje. Tačiau PTL B bendrovė CFL-i importavo ne iš susijusio eksportuojančio gamintojo, o iš nepriklausomų eksportuojančių gamintojų.
Vienas nagrinėjamosios šalies nepriklausomas eksportuojantis gamintojas, kurio gamybos pajėgumai yra dideli ir kuris daug parduoda Bendrijai, teigė, kad B bendrovė parodė susidomėjimą įsigyti jo įmonę. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad B bendrovė neturėtų būti įtraukta į Bendrijos gamybos apibrėžtį, nes ji parodė susidomėjimą įsigyti nagrinėjamoje šalyje veikiančių nepriklausomų eksportuojančių gamintojų įmones ir todėl toliau būtų apsaugota nuo žalingo dempingo jai įsigijus vieną ar kitą įmonę. Šis teiginys nebuvo pagrįstas jokiais dokumentais, todėl į jį neatsižvelgta.
c) Apsaugos (laikinas) ar strateginis (ilgalaikis) su importu susijęs veiksmų planas
B bendrovės nuomone, jos importas – tai apsaugos priemonė. Bendrovė teigia, kad jos importas yra laikino pobūdžio ir jį pakeistų Bendrijoje pagamintos CFL-i. Iš tiesų pasibaigus PTL B bendrovė pradėjo diegti naujus pajėgumus vienoje iš savo gamyklų Bendrijoje.
d) Gamyba Bendrijoje
B bendrovė yra didžiausia gamintoja Bendrijoje. Joje dirba maždaug 700 asmenų, gaminančių ir parduodančių nagrinėjamąjį produktą. Kaip ir kitų gamintojų Bendrijoje, B bendrovės veikla Bendrijoje iš esmės yra surinkti iš kelių šaltinių gaunamas sudedamąsias dalis. Šiuo atveju beveik visos sudedamosios dalys gaunamos Bendrijoje.
e) Būstinės ir pagrindinių akcininkų vieta
B bendrovė yra didelės Europos bendrovių grupės, kurios būstinės yra Bendrijoje, skyrius.
f) Mokslinių tyrimų ir plėtros departamentų vieta
Pagrindinis B bendrovės mokslinių tyrimų ir plėtros centras yra įsikūręs vienoje valstybėje narėje. Be to, kai kurie mokslinių tyrimų ir plėtros centrai, visų pirma tie, kurie yra susiję su gamybos proceso raida, yra įsikūrę netoli gamybos įmonių, t. y. dviejose kitose valstybėse narėse (įskaitant sudedamosioms dalims) ir nagrinėjamojoje šalyje.
C bendrovė
a) Importuotas kiekis
Nagrinėjamuoju laikotarpiu C bendrovė iš nagrinėjamosios šalies importavo nuo 3 iki 7 mln. lempų. Vertinant pagal Bendrijos rinkoje parduotą apimtį, C bendrovė importavo 30–40 % savo parduotos apimties.
Sprendžiant pagal vertę, importuoti produktai atnešė mažiau pajamų. Importuoti produktai tesudarė 20–30 % visų pajamų.
b) Ryšys su nagrinėjamojoje šalyje veikiančiu eksportuojančiu gamintoju
C bendrovei priklauso vienas nagrinėjamojoje šalyje veikiantis susijęs eksportuojantis gamintojas, kuris importuoja didžiąją dalį. Šio susijusio eksportuojančio gamintojo pajėgumai buvo maždaug penkis kartus didesni už C bendrovės gamybos pajėgumus Bendrijoje veikiančioje gamykloje.
c) Apsaugos (laikinas) ar strateginis (ilgalaikis) su importu susijęs veiksmų planas
C bendrovės teigimu, tai yra ilgalaikis strateginis sprendimas įsigyti produktus nagrinėjamojoje šalyje, kad pirkėjams galėtų pasiūlyti visą produktų asortimentą. Atsižvelgiant į nedideles pirkimo kainas ir nedideles transportavimo sąnaudas, bendrovė mano neturėsianti jokio ekonominio pranašumo gamindama tokio tipo nagrinėjamąjį produktą EB ir tokia apimtimi, kad būtų patenkinti poreikiai.
d) Gamyba Bendrijoje
C bendrovėje dirba maždaug 450 asmenų, gaminančių ir parduodančių nagrinėjamąjį produktą. Didžioji jų dalis dirba vienoje valstybėje narėje veikiančiose gamyklose. C bendrovės gamybos Bendrijoje esmė – surinkti iš kelių šaltinių gaunamas sudedamąsias dalis. Mažiau nei pusė šių sudedamųjų dalių gaunama Bendrijoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto muitų klasifikacija skiriasi nuo importuotų sudedamųjų dalių klasifikacijos. Perklasifikuojama dėl to, kad šios sudedamosios dalys iš esmės pakeičiamos. Remiantis šiais argumentais ir per tyrimą surinkta informacija, padaryta išvada, kad C bendrovės gaminamas nagrinėjamasis produktas yra Bendrijos kilmės.
e) Būstinės ir pagrindinių akcininkų vieta
C bendrovė yra didelės bendrovių grupės, kurios būstinės yra trečiojoje šalyje, skyrius. Tačiau C bendrovės būstinės, veikiančios kaip atskiras juridinis asmuo, yra įsikūrusios Bendrijoje.
Nors C bendrovė yra tarptautinės grupės, kurios būstinė yra trečiojoje šalyje, narė, ji yra visiškai kompetentinga priimti visus verslo sprendimus, susijusius su Bendrijos rinkai skirtų CFL-i gamybos, importo ir pardavimo strategija.
f) Mokslinių tyrimų ir plėtros departamentų vieta
Pagrindinis C bendrovės nagrinėjamojo produkto mokslinių tyrimų ir plėtros centras yra įsikūręs vienoje valstybėje narėje. Be to, tam tikra su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusi veikla vykdoma trečiojoje šalyje įsikūrusioje būstinėje. Moksliniai tyrimai ir plėtra, ypač susiję su gamybos procesu, vykdomi netoli gamybos įmonių, t. y. Bendrijoje ir nagrinėjamojoje šalyje.
D bendrovė
a) Importuotas kiekis
Nagrinėjamuoju laikotarpiu D bendrovė iš nagrinėjamosios šalies importavo nuo 2 iki 3 mln. vienetų lempų. Vertinant pagal Bendrijos rinkoje parduotą apimtį, D bendrovė importavo 50–60 % savo parduotos apimties.
Sprendžiant pagal vertę, importuoti produktai atnešė mažiau pajamų. Pajamos iš importuotų produktų sudarė mažiau nei 40–50 % visų pajamų.
b) Ryšys su nagrinėjamojoje šalyje veikiančiais eksportuojančiais gamintojais
D bendrovei nepriklauso nė vienas eksportuojantis gamintojas, veikiantis nagrinėjamojoje šalyje. Iš nagrinėjamosios šalies importuojami produktai gaunami iš nepriklausomų eksportuojančių gamintojų.
c) Apsaugos (laikinas) ar strateginis (ilgalaikis) su importu susijęs veiksmų planas
D bendrovės teigimu, tai yra ilgalaikis strateginis sprendimas produktus įsigyti nagrinėjamojoje šalyje, kad pirkėjams ji galėtų pasiūlyti visą produktų asortimentą. Bendrovė mano neturėsianti jokio ekonominio pranašumo gamindama tokio tipo nagrinėjamąjį produktą EB ir tokia apimtimi, kad būtų patenkinti poreikiai.
d) Gamyba Bendrijoje
D bendrovėje dirba 35–85 asmenys, gaminantys ir parduodantys nagrinėjamąjį produktą. Didžioji jų dalis dirba Bendrijoje veikiančioje gamykloje. Jos gamybos esmė – surinkti sudedamąsias dalis, kurių mažiau nei pusė gaunama ES. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto muitų klasifikacija skiriasi nuo importuotų sudedamųjų dalių klasifikacijos. Perklasifikuojama dėl to, kad šios sudedamosios dalys iš esmės pakeičiamos. Remiantis šiais argumentais ir per tyrimą surinkta informacija, padaryta išvada, kad D bendrovės gaminamas nagrinėjamasis produktas yra Bendrijos kilmės.
e) Būstinės ir pagrindinių akcininkų vieta
PTL D bendrovė priklausė privačiai investicinei grupei. Tačiau, pasibaigus PTL, D bendrovę įsigijo trečiojoje šalyje veikiantis lempų gamintojas. D bendrovės įmonių būstinė yra Bendrijoje.
f) Mokslinių tyrimų ir plėtros departamentų vieta
Visi D bendrovės mokslinių tyrimų ir plėtros centrai yra Bendrijoje.
(1) OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).
17.10.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 272/21 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1206/2007
2007 m. spalio 16 d.
nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) |
Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
(2) |
Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. spalio 17 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 16 d.
Komisijos vardu
Jean-Luc DEMARTY
Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius
(1) OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 756/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 41).
PRIEDAS
prie 2007 m. spalio 16 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą
(EUR/100 kg) |
||
KN kodas |
Trečiosios šalies kodas (1) |
Standartinė importo vertė |
0702 00 00 |
MA |
64,1 |
MK |
31,4 |
|
TR |
117,9 |
|
ZZ |
71,1 |
|
0707 00 05 |
EG |
151,2 |
JO |
162,5 |
|
MK |
25,2 |
|
TR |
160,4 |
|
ZZ |
124,8 |
|
0709 90 70 |
TR |
120,2 |
ZZ |
120,2 |
|
0805 50 10 |
AR |
64,4 |
TR |
87,8 |
|
UY |
81,6 |
|
ZA |
56,5 |
|
ZZ |
72,6 |
|
0806 10 10 |
BR |
254,2 |
TR |
134,8 |
|
US |
284,6 |
|
ZZ |
224,5 |
|
0808 10 80 |
AU |
188,0 |
CA |
101,5 |
|
CL |
17,7 |
|
NZ |
83,4 |
|
US |
96,4 |
|
ZA |
78,5 |
|
ZZ |
94,3 |
|
0808 20 50 |
CN |
71,2 |
TR |
127,4 |
|
ZA |
84,6 |
|
ZZ |
94,4 |
(1) Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.
17.10.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 272/23 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1207/2007
2007 m. spalio 16 d.
keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 753/2002, nustatantį tam tikras Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 nuostatų dėl kai kurių vyno sektoriaus produktų aprašymo, pavadinimo, pateikimo ir apsaugos taikymo taisykles
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1), ypač į jo 53 straipsnį ir 80 straipsnio b dalį,
kadangi:
(1) |
Jeigu kuris nors vyną gaminančios valstybės narės specialiomis nuostatomis reglamentuojamas metodas yra taikomas tradiciškai, ta valstybė narė, nukrypdama nuo įprastos taisyklės, suteikdama specialų leidimą ir tinkamai kontroliuodama, gali leisti, kad rūšinis vynas pkr būtų gaminamas vieną ar kelis vyno sektoriaus produktus, kurie nėra kilę iš to konkretaus regiono, kurio pavadinimas suteiktas vynui, įdedant į pagrindinį produktą, iš kurio gaunamas vynas. Siekiant užtikrinti, kad baigus taikyti šią Komisijos reglamento (EB) Nr. 753/2002 (2) 31 straipsnio 3 dalyje numatytą nuostatą, nebūtų pakenkta ūkio subjektams ir kompetentingoms institucijoms, reikėtų pratęsti šios nuostatos taikymo terminą. |
(2) |
Reglamento (EB) Nr. 753/2002 II priede pateikiamas vynuogių veislių pavadinimų ir jų sinonimų su geografine nuoroda, kuriuos galima vartoti vynų etiketėse, sąrašas. Šį priedą reikia suderinti su atitinkamais Rumunijos vartojamais terminais. |
(3) |
Dėl administracinės naštos ir siekiant išvengti prekybos sunkumų, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2007 m. liepos 1 d. |
(4) |
Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 753/2002. |
(5) |
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 753/2002 iš dalies keičiamas taip:
1) |
31 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:
|
2) |
II priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2007 m. liepos 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 16 d.
Komisijos vardu
Mariann FISCHER BOEL
Komisijos narė
(1) OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).
(2) OL L 118, 2002 5 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 382/2007 (OL L 95, 2007 4 5, p. 12).
PRIEDAS
„II PRIEDAS
Vynuogių veislių pavadinimų ir jų sinonimų su geografine nuoroda (1), kuriuos galima naudoti vynų etiketėse pagal 19 straipsnio 2 dalį, sąrašas
|
Veislės pavadinimas arba jo sinonimai |
Šalys, galinčios vartoti veislės pavadinimą arba vieną iš jo sinonimų (2) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
1 |
Agiorgitiko |
Graikija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
2 |
Aglianico |
Italija°, Graikija°, Malta° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3 |
Aglianicone |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
4 |
Alicante Bouschet |
Graikija°, Italija°, Portugalija°, Alžyras°, Tunisas°, Jungtinės Valstijos°, Kipras°, Pietų Afrika N.B. Pavadinimas „Alicante“ negali būti atskirai vartojamas vynui apibūdinti. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
5 |
Alicante Branco |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
6 |
Alicante Henri Bouschet |
Prancūzija°, Serbija (8), Juodkalnija (8) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
7 |
Alicante |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
8 |
Alikant Buse |
Serbija (6), Juodkalnija (6) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
9 |
Auxerrois |
Pietų Afrika°, Australija°, Kanada°, Šveicarija°, Belgija°, Vokietija°, Prancūzija°, Liuksemburgas°, Nyderlandai°, Jungtinė Karalystė° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
10 |
Barbera Bianca |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
11 |
Barbera |
Pietų Afrika°, Argentina°, Australija°, Kroatija°, Meksika°, Slovėnija°, Urugvajus°, Jungtinės Valstijos°, Graikija°, Italija°, Malta° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
12 |
Barbera Sarda |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
13 |
Blauburgunder |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (16-28-115), Austrija (14-16), Kanada (16-115), Čilė (16-115), Italija (16-115) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
14 |
Blauer Burgunder |
Austrija (13-16), Serbija (24-115), Juodkalnija (24-115), Šveicarija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
15 |
Blauer Frühburgunder |
Vokietija (58) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
16 |
Blauer Spätburgunder |
Vokietija (115), Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (13-28-115), Austrija (13-14), Bulgarija (115), Kanada (13-115), Čilė (13-115), Rumunija (115), Italija (13-115) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
17 |
Blaufränkisch |
Čekijos Respublika (55), Austrija°, Vokietija, Slovėnija (Modra frankinja, Frankinja), Vengrija, Rumunija (22, 55, 67, 71) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
18 |
Borba |
Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
19 |
Bosco |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
20 |
Bragão |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
21 |
Budai |
Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
22 |
Burgund Mare |
Rumunija (17, 55, 67, 71) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
23 |
Burgundac beli |
Serbija (136), Juodkalnija (136) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
24 |
Burgundac Crni |
Kroatija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
25 |
Burgundac crni |
Serbija (14-115), Juodkalnija (14-115) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
26 |
Burgundac sivi |
Kroatija°, Serbija°, Juodkalnija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
27 |
Burgundec bel |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
28 |
Burgundec crn |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (13-16-115) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
29 |
Burgundec siv |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
30 |
Busuioacă de Bohotin |
Rumunija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
31 |
Cabernet Moravia |
Čekijos Respublika° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
32 |
Calabrese |
Italija (90) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
33 |
Campanário |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
34 |
Canari |
Argentina° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
35 |
Carignan Blanc |
Prancūzija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
36 |
Carignan |
Pietų Afrika°, Argentina°, Australija (38), Čilė (38), Kroatija°, Izraelis°, Marokas°, Naujoji Zelandija°, Tunisas°, Graikija°, Prancūzija°, Portugalija°, Malta° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
37 |
Carignan Noir |
Kipras° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
38 |
Carignane |
Australija (36), Čilė (36), Meksika, Turquie, Jungtinės Amerikos Valstijos |
||||||||||||||||||||||||||||||||
39 |
Carignano |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
40 |
Chardonnay |
Pietų Afrika°, Argentina (95), Australija (95), Bulgarija°, Kanada (95), Šveicarija°, Čilė (95), Čekijos Respublika°, Kroatija°, Vengrija (41), Indija, Izraelis°, Moldavija°, Meksika (95), Naujoji Zelandija (95), Rumunija°, Rusija°, San Marinas°, Slovakija°, Slovėnija°, Tunisas°, Jungtinės Amerikos Valstijos (95), Urugvajus°, Serbija, Juodkalnija, Zimbabvė°, Vokietija°, Prancūzija, Graikija (95), Italija (95), Liuksemburgas° (95), Nyderlandai (95), Jungtinė Karalystė, Ispanija, Portugalija, Austrija°, Belgija (95), Kipras°, Malta° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
41 |
Chardonnay Blanc |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Vengrija (40) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
42 |
Chardonnay Musqué |
Kanada° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
43 |
Chelva |
Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
44 |
Corinto Nero |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
45 |
Cserszegi fűszeres |
Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
46 |
Děvín |
Čekijos Respublika° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
47 |
Devín |
Slovakija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
48 |
Duna gyöngye |
Vengrija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
49 |
Dunaj |
Slovakija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
50 |
Durasa |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
51 |
Early Burgundy |
Jungtinės Valstijos° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
52 |
Fehér Burgundi, Burgundi |
Vengrija (133) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
53 |
Findling |
Vokietija°, Jungtinė Karalystė° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
54 |
Frâncușă |
Rumunija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
55 |
Frankovka |
Čekijos Respublika° (17), Slovakija (56), Rumunija (17, 22, 67, 71) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
56 |
Frankovka modrá |
Slovakija (55) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
57 |
Friulano |
Italija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
58 |
Frühburgunder |
Vokietija (15), Nyderlandai° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
59 |
Galbenă de Odobești |
Rumunija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
60 |
Girgenti |
Malta (61, 62) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
61 |
Ghirgentina |
Malta (60, 62) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
62 |
Girgentina |
Malta (60, 61) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
63 |
Graciosa |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
64 |
Grasă de Cotnari |
Rumunija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
65 |
Grauburgunder |
Vokietija, Bulgarija, Vengrija°, Rumunija (66) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
66 |
Grauer Burgunder |
Kanada, Rumunija (65), Vokietija, Austrija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
67 |
Grossburgunder |
Rumunija (17, 22, 55, 71) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
68 |
Iona |
Jungtinės Valstijos° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
69 |
Kanzler |
Jungtinė Karalystė°, Vokietija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
70 |
Kardinal |
Vokietija°, Bulgarija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
71 |
Kékfrankos |
Vengrija, Rumunija (17, 22, 55, 67) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
72 |
Kisburgundi kék |
Vengrija (115) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
73 |
Korinthiaki |
Graikija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
74 |
Leira |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
75 |
Limnio |
Graikija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
76 |
Maceratino |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
77 |
Maratheftiko (Μαραθεύτικο) |
Kipras |
||||||||||||||||||||||||||||||||
78 |
Mátrai muskotály |
Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
79 |
Medina |
Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
80 |
Monemvasia |
Graikija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
81 |
Montepulciano |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
82 |
Moravia dulce |
Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
83 |
Moravia agria |
Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
84 |
Moslavac |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (85), Serbija°, Juodkalnija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
85 |
Mozler |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (84) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
86 |
Mouratón |
Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
87 |
Müller-Thurgau |
Pietų Afrika°, Austrija°, Vokietija, Kanada, Kroatija°, Vengrija°, Serbija°, Juodkalnija°, Čekijos Respublika°, Slovakija°, Slovėnija°, Šveicarija°, Liuksemburgas, Nyderlandai°, Italija°, Belgija°, Prancūzija°, Jungtinė Karalystė, Australija°, Bulgarija°, Jungtinės Valstijos°, Naujoji Zelandija°, Portugalija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
88 |
Muškát moravský |
Čekijos Respublika°, Slovakija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
89 |
Nagyburgundi |
Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
90 |
Nero d‘Avola |
Italija (32) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
91 |
Olivella nera |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
92 |
Orange Muscat |
Australija°, Jungtinės Valstijos° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
93 |
Pálava |
Čekijos Respublika, Slovakija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
94 |
Pau Ferro |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
95 |
Pinot Chardonnay |
Argentina (40), Australija (40), Kanada (40), Čilė (40), Meksika (40), Naujoji Zelandija (40), Jungtinės Valstijos (40), Tukija°, Belgija (40), Graikija (40), Nyderlandai, Italija (40) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
96 |
Pölöskei muskotály |
Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
97 |
Portoghese |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
98 |
Pozsonyi |
Vengrija (99) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
99 |
Pozsonyi Fehér |
Vengrija (98) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
100 |
Radgonska ranina |
Slovėnija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
101 |
Rajnai rizling |
Vengrija (104) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
102 |
Rajnski rizling |
Serbija (103-106-109), Juodkalnija (103-106-109) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
103 |
Renski rizling |
Serbija (102-106-109), Juodkalnija (102-106-109), Slovėnija° (104) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
104 |
Rheinriesling |
Bulgarija°, Austrija, Vokietija (106), Vengrija (101), Čekijos Respublika (112), Italija (106), Graikija, Portugalija, Slovėnija (103) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
105 |
Rhine Riesling |
Pietų Afrika°, Australija°, Čilė (107), Moldavija°, Naujoji Zelandija°, Kipras, Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
106 |
Riesling renano |
Vokietija (104), Serbija (102-103-109), Juodkalnija (102-103-109), Italija (104) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
107 |
Riesling Renano |
Čilė (105), Malta° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
108 |
Riminèse |
Prancūzija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
109 |
Rizling rajnski |
Serbija (102-103-106), Montenegro (102-103-106) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
110 |
Rizling Rajnski |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija°, Kroatija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
111 |
Rizling rýnsky |
Slovakija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
112 |
Ryzlink rýnský |
Čekijos Respublika (104) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
113 |
Santareno |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
114 |
Sciaccarello |
Prancūzija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
115 |
Spätburgunder |
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (13-16-28), Serbija (14-25), Juodkalnija (14-25), Bulgarija (16), Kanada (13-16), Čilė, Vengrija (72), Moldavija°, Rumunija (16), Italija (13-16), Jungtinė Karalystė, Vokietija (16) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
116 |
Štajerska Belina |
Kroatija°, Slovėnija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
117 |
Subirat |
Ispanija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
118 |
Terrantez do Pico |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
119 |
Tintilla de Rota |
Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
120 |
Tinto de Pegões |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
121 |
Torrontés riojano |
Argentina° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
122 |
Trebbiano |
Pietų Afrika°, Argentina°, Australija°, Kanada°, Kipras°, Kroatija°, Urugvajus°, Jungtinės Valstijos, Izraelis, Italija, Malta |
||||||||||||||||||||||||||||||||
123 |
Trebbiano Giallo |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
124 |
Trigueira |
Portugalija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
125 |
Verdea |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
126 |
Verdeca |
Italija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
127 |
Verdelho |
Pietų Afrika°, Argentina, Australija, Naujoji Zelandija, Jungtinės Valstijos, Portugalija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
128 |
Verdelho Roxo |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
129 |
Verdelho Tinto |
Portugalija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
130 |
Verdello |
Italija°, Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
131 |
Verdese |
Italija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
132 |
Verdejo |
Ispanija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
133 |
Weißburgunder |
Pietų Afrika (135), Kanada, Čilė (134), Vengrija (52), Vokietija (134, 135), Austrija (134), Jungtinė Karalystė°, Italija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
134 |
Weißer Burgunder |
Vokietija (133, 135), Austrija (133), Čilė (133), Šveicarija°, Slovėnija, Italija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
135 |
Weissburgunder |
Pietų Afrika (133), Vokietija (133, 134), Jungtinė Karalystė, Italija |
||||||||||||||||||||||||||||||||
136 |
Weisser Burgunder |
Serbija (23), Juodkalnija (23) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
137 |
Zalagyöngye |
Vengrija° |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Paaiškinimas:
|
(1) Šių veislių pavadinimai ir jų sinonimai, išversti arba būdvardžio forma, visiškai arba iš dalies atitinka geografines nuorodas, vartojamas vynui apibūdinti.
(2) Šioms šalims šiame priede nurodytas leidžiančias nukrypti nuostatas leidžiama taikyti tik vynams su geografine nuoroda, pagamintiems administraciniuose vienetuose, kuriuose atitinkamas veisles leidžiama auginti šio reglamento įsigaliojimo metu pagal šių šalių nustatytas to vyno gamybos ir pateikimo sąlygas.
Paaiškinimas:
— |
: |
terminai skliaustuose |
: |
nuoroda į veislės sinonimą |
||||||
— |
: |
„°“ |
: |
nėra sinonimų |
||||||
— |
: |
paryškinti terminai |
: |
|
||||||
— |
: |
neparyškinti terminai |
: |
|
17.10.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 272/29 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1208/2007
2007 m. spalio 16 d.
nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 800/1999 dėl grąžinamųjų išmokų už pieną ir pieno produktus, pristatytus 2007 m. birželio 1–14 d., nustatymo to reglamento 36 ir 44 straipsniuose nurodytais tiekimo atvejais
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 14 dalį,
kadangi:
(1) |
2007 m. birželio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 660/2007, nustatančiame eksporto grąžinamąsias išmokas pieno ir pieno produktų sektoriuje (2), nuo 2007 m. birželio 15 d. nebenumatyta skirti grąžinamųjų išmokų už pieną bei pieno produktus ir maisto produktus, pristatytus kaip nurodyta 1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (3), 36 ir 44 straipsniuose. |
(2) |
Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 37 straipsnį valstybės narės gali leisti eksportuotojams taikyti tvarką, pagal kurią paskutinę mėnesio dieną nustatomas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas kiekvieną mėnesį pakraunamiems produktams 36 ir 44 straipsniuose nurodytais tiekimo atvejais. Tačiau neįmanoma nustatyti grąžinamosios išmokos dydžio, taikomo pieno ir pieno produktams, pristatytiems pagal nustatytą tvarką 2007 m. birželio 1–14 d. |
(3) |
Neturėtų būti pažeista teisė gauti grąžinamąsias išmokas už produktus, pristatytus pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 37 straipsnyje nurodytą tvarką iki Reglamento (EB) Nr. 660/2007 įsigaliojimo. Todėl siekiant nustatyti tas grąžinamąsias išmokas reikia nustatyti datą, kuria reikia remtis, nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 800/1999 37 straipsnio 2 dalies. |
(4) |
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 800/1999 37 straipsnio 2 dalies, 2007 m. birželio 14 d. yra laikoma data, kurią nustatomas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas pieno ir pieno produktams, pristatytiems 2007 m. birželio 1–14 d., to reglamento 36 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose bei 44 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais atvejais, laikantis to reglamento 37 straipsnyje nurodytos tvarkos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2007 m. birželio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 16 d.
Komisijos vardu
Mariann FISCHER BOEL
Komisijos narė
(1) OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1152/2007 (OL L 258, 2007 10 4, p. 1).
(2) OL L 155, 2007 6 15, p. 26.
(3) OL L 102, 1999 4 17, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1001/2007 (OL L 226, 2007 8 30, p. 9).