ISSN 1725-5120 |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Teisės aktai |
50 tomas |
|
|
II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
|
|
|
SPRENDIMAI |
|
|
|
Taryba |
|
|
|
2007/210/EB |
|
|
* |
||
|
|
Komisija |
|
|
|
2007/211/EB |
|
|
* |
2007 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų naudoti svarbiausioms reikmėms 2007 m. Bendrijoje, kiekių paskirstymo (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1285) ( 1 ) |
|
|
|
2007/212/EB |
|
|
* |
||
|
|
2007/213/EB |
|
|
* |
2007 m. balandžio 2 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2007/31/EB, nustatantį pereinamąsias priemones kai kurių mėsos ir pieno sektoriaus produktų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, siuntimui iš Bulgarijos į kitas valstybes nares (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1443) ( 1 ) |
|
|
|
2007/214/EB |
|
|
* |
||
|
|
SUSITARIMAI |
|
|
|
Taryba |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
Klaidų ištaisymas |
|
|
* |
|
|
|
(1) Tekstas svarbus EEE |
LT |
Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį. Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma
REGLAMENTAI
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/1 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 374/2007
2007 m. balandžio 3 d.
nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) |
Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
(2) |
Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. balandžio 4 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 3 d.
Komisijos vardu
Jean-Luc DEMARTY
Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius
(1) OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).
PRIEDAS
prie 2007 m. balandžio 3 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą
(EUR/100 kg) |
||
KN kodas |
Trečiosios šalies kodas (1) |
Standartinė importo vertė |
0702 00 00 |
IL |
200,3 |
MA |
114,5 |
|
SN |
320,6 |
|
TN |
135,4 |
|
TR |
168,0 |
|
ZZ |
187,8 |
|
0707 00 05 |
JO |
171,8 |
MA |
108,8 |
|
TR |
152,1 |
|
ZZ |
144,2 |
|
0709 90 70 |
MA |
71,3 |
TR |
112,1 |
|
ZZ |
91,7 |
|
0709 90 80 |
EG |
242,2 |
IL |
80,8 |
|
ZZ |
161,5 |
|
0805 10 20 |
CU |
39,6 |
EG |
46,9 |
|
IL |
69,4 |
|
MA |
46,6 |
|
TN |
54,2 |
|
TR |
45,1 |
|
ZZ |
50,3 |
|
0805 50 10 |
IL |
60,7 |
TR |
39,3 |
|
ZZ |
50,0 |
|
0808 10 80 |
AR |
83,4 |
BR |
76,2 |
|
CA |
101,7 |
|
CL |
87,5 |
|
CN |
96,9 |
|
NZ |
127,7 |
|
US |
121,7 |
|
UY |
75,4 |
|
ZA |
91,5 |
|
ZZ |
95,8 |
|
0808 20 50 |
AR |
79,4 |
CL |
110,0 |
|
CN |
54,2 |
|
UY |
68,0 |
|
ZA |
82,5 |
|
ZZ |
78,8 |
(1) Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/3 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 375/2007
2007 m. kovo 30 d.
iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1702/2003, nustatantį orlaivio tinkamumo skraidyti ir orlaivio bei susijusių jo gaminių, dalių ir prietaisų tinkamumo naudoti aplinkos atžvilgiu pažymėjimų išdavimą bei projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimą įgyvendinančias taisykles
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2002 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (1), ypač jo 5 ir 6 straipsnius,
kadangi:
(1) |
Visiems orlaiviams, kuriems taikomos Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 nuostatos, iki 2007 m. kovo 28 d. turi būti išduotas tinkamumo skraidyti pažymėjimas arba skrydžio leidimas, kaip nustatyta 2003 m. rugsėjo 24 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1702/2003, nustatančiame orlaivio tinkamumo skraidyti ir orlaivio bei susijusių jo gaminių, dalių ir prietaisų tinkamumo naudoti aplinkos atžvilgiu pažymėjimų išdavimą bei projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimą įgyvendinančias taisykles (2). Jeigu toks pažymėjimas arba skrydžio leidimas nėra išduotas, Bendrijos ūkio subjektai po nurodytos dienos negali jų naudoti valstybių narių teritorijoje. |
(2) |
Komisijos reglamento (EB) Nr. 1702/2003 2 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad Europos aviacijos saugos agentūra (toliau – Agentūra) iki 2007 m. kovo 28 d. nustato patvirtintą konstrukcijos projektą, būtiną tinkamumo skraidyti pažymėjimams arba skrydžio leidimams išduoti valstybėse narėse įregistruotiems orlaiviams, kurie neatitinka 2 straipsnio 3 dalies a punkto reikalavimų. Per nurodytą laikotarpį Agentūra šio projekto daugelio aviacijos gaminių atžvilgiu nustatyti negalėjo, kadangi jų projektuotojai nepateikė reikalingų paraiškų. |
(3) |
Nors tinkamumo skraidyti pažymėjimai turėtų būti išduodami tik tuo atveju, kai Agentūra, po techninio gaminio įvertinimo, galėjo patvirtinti jų projektą, tinkamumo skraidyti riboto galiojimo pažymėjimai gali būti išduodami ribotam laikotarpiui, per kurį būtų galima toliau eksploatuoti šiuos orlaivius ir sudaryti Agentūrai galimybes dar kartą susipažinti su jų projektu. |
(4) |
Dėl laiko stokos Agentūra iki 2007 m. kovo 28 d. negalėjo patvirtinti konkrečių tinkamumo skraidyti specifikacijų. Tačiau patvirtintą konstrukcijos projektą galima nustatyti remiantis projektavimo valstybės projektu, kaip buvo daroma daugelio orlaivių, kuriems iki 2003 m. rugsėjo 28 d. valstybės narės išdavė tipo pažymėjimus, atveju. |
(5) |
Toks konstrukcijos projektas gali būti nustatytas tik tiems orlaiviams, kuriems valstybės narės yra išdavusios tinkamumo skraidyti pažymėjimus, išskyrus tinkamumo skraidyti riboto galiojimo pažymėjimus ir skrydžio leidimus, siekiant užtikrinti, kad šie orlaiviai atitiktų bent jau saugos reikalavimus, nustatytus Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 8 priede. |
(6) |
Siekiant sumažinti saugos riziką ir apriboti konkurencijos iškraipymus, numatoma priemonė turėtų būti taikoma tik tiems orlaiviams, kuriems valstybė narė yra išdavusi tinkamumo skraidyti pažymėjimą ir kurie buvo įtraukti į tos valstybės narės registrą iki dienos, kurią Reglamentas (EB) Nr. 1702/2003 įsigaliojo toje valstybėje narėje (3). Šių orlaivių savininkai registracijos metu nežinojo apie tai, kad po 2007 m. kovo 28 d. jiems nebebus leidžiama eksploatuoti orlaivių. Priešingai, orlaivių, kurie valstybėje narėje buvo įregistruoti joje jau įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 1702/2003, savininkai registracijos metu žinojo, kad po 2007 m. kovo 28 d. šių orlaivių eksploatuoti nebebus leidžiama, nebent Agentūra iki tos dienos galėjo patvirtinti jų projektą. |
(7) |
Manoma, kad būtina užtikrinti, jog orlaiviai, kuriems galima taikyti numatytą priemonę, būtų tik tie, kurių atžvilgiu projektavimo valstybės atstovaujančioji institucija darbo tvarka, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 18 straipsnyje, nutarė padėti Agentūrai užtikrinti nuolatinę tokiu būdu nustatytos patvirtintos konstrukcijos projekto priežiūrą. |
(8) |
Numatoma priemonė turėtų būti laikina ir padėti mažinti riziką, susijusią su ribotomis Agentūros techninėmis žiniomis apie atitinkamų gaminių projektą. Taip pat būtina sukurti stimulą projektuotojams padėti Agentūrai nustatant būtiną patvirtintą konstrukcijos projektą, kuris leistų jų orlaivius visiškai integruoti į Bendrijos sistemą. Be to, kai tos pat paskirties orlaiviams taikoma skirtinga teisės aktų nustatyta reguliavimo tvarka, iškyla nesąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje klausimas, todėl tai negali tęstis neapibrėžtą laiką. Todėl priemonė turėtų būti taikoma ne ilgesnį kaip 12 mėnesių laikotarpį, kurį galima pratęsti ne daugiau kaip iki 18 mėnesių, jei yra pradėtas sertifikavimo procesas, kurį per šį laikotarpį galima pabaigti. |
(9) |
Reglamento (EB) Nr. 1702/2003 2 straipsnio 3 dalies a punkte minimi tik tie orlaiviai, kuriems buvo išduotas tipo pažymėjimas. Tačiau daugeliui orlaivių, kuriems turėtų būti taikoma minėtame straipsnyje numatyta priemonė, tipo pažymėjimai nebuvo išduoti, kadangi, kai jie buvo projektuojami ir sertifikuojami, tokių dokumentų nereikalavo tuo metu galioję Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartai. Nuostatą būtina išaiškinti siekiant užtikrinti, kad tokiems orlaiviams ir toliau būtų išduodami tinkamumo skraidyti pažymėjimai. |
(10) |
Siekiant išvengti painiavos ir teisinio neapibrėžtumo, reikėtų iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1702/2003 priedo 21A.173 punkto b papunkčio 2 pastraipą ir 21A.184 punktą, kuriuose vietoje „konkrečios tinkamumo skrydžiams specifikacijos“, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 5 straipsnio 3 dalies b punkte ir 15 straipsnio 1 dalies b punkte, minima „tam tikra sertifikavimo specifikacija“. |
(11) |
Nukrypstant nuo tinkamumo skraidyti pažymėjimų išdavimo tvarkos, Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 5 straipsnio 3 dalies a punkte numatytas skrydžio leidimo išdavimas. Toks leidimas paprastai išduodamas tada, kai tinkamumo skraidyti pažymėjimas laikinai negalioja, pavyzdžiui, jį sugadinus, arba kai tinkamumo skraidyti pažymėjimo negalima išduoti, pavyzdžiui, jei orlaivis neatitinka esminių tinkamumo skraidyti reikalavimų arba neįrodyta atitiktis šiems reikalavimams, tačiau orlaivis vis tiek gali saugiai skristi. |
(12) |
Pasibaigus skrydžio leidimų pereinamajam laikotarpiui, būtina patvirtinti šių leidimų išdavimo bendruosius reikalavimus ir administracines procedūras, kuriose būtų numatytos visos sąlygos, būtinos nukrypimo nuo esminių reikalavimų pavojui sumažinti ir taip užtikrinti, kad visos valstybės narės skrydžio leidimus pripažįsta pagal Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 8 straipsnio nuostatas. |
(13) |
Šiame reglamente numatytos priemonės pagrįstos nuomone, Agentūros (4) pateikta pagal Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 12 straipsnio 2 dalies b punktą ir 14 straipsnio 1 dalį. |
(14) |
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 54 straipsnio 3 dalyje minimo komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 1702/2003 iš dalies keičiamas taip:
1) |
2 straipsnis pakeičiamas taip: „2 straipsnis Gaminių, dalių ir prietaisų sertifikavimas 1. Gaminiams, dalims ir prietaisams išduodami 21 dalyje nurodomi pažymėjimai. 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies orlaiviams, įskaitant visus įmontuotus gaminius, dalis ir prietaisus, kurie nėra įregistruoti valstybėje narėje, netaikomos 21 dalies H ir I poskyrių nuostatos. Jiems taip pat netaikomos 21 dalies P poskyrio nuostatos, išskyrus tuos atvejus, kai orlaivio atpažinimo ženklus yra nurodžiusi valstybė narė. 3. Jeigu priede (21 dalyje) nurodoma taikyti Komisijos reglamento (EB) Nr. 2042/2003 I priedo (M dalies) nuostatas ir (arba) laikytis jų, o valstybė narė, remdamasi minėtojo reglamento 7 straipsnio 3 dalies a ir b punktais, yra nusprendusi tos dalies netaikyti iki 2008 m. rugsėjo 28 d., iki šios dienos taikomos atitinkamos nacionalinės taisyklės. 2a straipsnis Tolesnis tipo pažymėjimų ir susijusių tinkamumo skraidyti pažymėjimų galiojimas 1. Gaminiams, kuriems valstybė narė iki 2003 m. rugsėjo 28 d. buvo išdavusi tipo pažymėjimą ar dokumentą, leidžiantį išduoti tinkamumo skraidyti pažymėjimą, taikomos šios nuostatos:
2. Gaminių, kurių tipo sertifikavimo procesas vyko JAA arba valstybėje narėje 2003 m. rugsėjo 28 d., atveju taikomos šios nuostatos:
3. Gaminių, kuriems išduotas nacionalinis tipo pažymėjimas ar jam lygiavertis dokumentas ir kurių pakeitimo tvirtinimo procesas valstybėje narėje nebuvo užbaigtas tuo metu, kai pagal šį reglamentą nustatomas tipo pažymėjimas, atveju taikomos šios nuostatos:
4. Gaminių, kuriems išduotas nacionalinis tipo pažymėjimas ar jam lygiavertis dokumentas ir kurių valstybės narės vykdomas stambaus remonto patvirtinimo procesas nebuvo užbaigtas tuo metu, kai nustatomas tipo pažymėjimas pagal šį reglamentą, atitikties patikra laikoma Agentūros atlikta pagal JAA ar valstybės narės procedūras pagal 21 dalies 21A.433 punkto a papunktį. 5. Laikoma, kad tinkamumo skraidyti pažymėjimas, išduotas valstybės narės, tvirtinančios atitiktį pagal šio straipsnio 1 dalį nustatytam tipo pažymėjimui, tenkina šio reglamento reikalavimus. 2b straipsnis Tolesnis papildomų tipo pažymėjimų galiojimas 1. Papildomi tipo pažymėjimai, valstybės narės išduoti pagal JAA procedūras arba galiojančias nacionalines procedūras, laikomi išduotais pagal šio reglamento nuostatas ir gaminių pakeitimai, pasiūlyti ne gaminio tipo pažymėjimo turėtojo, o kitų asmenų, ir valstybės narės patvirtinti pagal galiojančias nacionalines procedūras, laikomi patvirtintais pagal šio reglamento nuostatas, jei papildomas tipo pažymėjimas ar pakeitimas galiojo 2003 m. rugsėjo 28 d. 2. Papildomiems tipo pažymėjimams, kurių sertifikavimo procesas 2003 m. rugsėjo 28 d. vyko valstybėje narėje pagal galiojančias JAA papildomo tipo sertifikavimo procedūras, ir esminiams gaminių pakeitimams, kuriuos pasiūlė ne gaminio tipo pažymėjimo turėtojas, o kiti asmenys, ir kurių sertifikavimo procesas 2003 m. rugsėjo 28 d. vyko valstybėje narėje pagal galiojančias nacionalines procedūras, taikomos šios nuostatos:
2c straipsnis Tolesnis kai kurių valstybių narių įregistruotų orlaivių eksploatavimas 1. Orlaivių, kurie nelaikytini turinčiais tipo patvirtinimą, išduotą pagal šio reglamento 2a straipsnio 1 dalies a punktą, kuriems valstybė narė išdavė tinkamumo skraidyti pažymėjimą joje dar neįsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 1702/2003 (5), kurie buvo įtraukti į registrą tą dieną ir valstybės narės registre vis dar buvo įrašyti 2007 m. kovo 28 d., atveju toliau išvardytų sąlygų derinys laikomas taikomomis konkrečiomis tinkamumo skraidyti specifikacijomis, išduotomis pagal šį reglamentą:
2. Konkrečios tinkamumo skraidyti specifikacijos suteikia teisę tęsti tokią orlaivio eksploataciją, kuri buvo leidžiama 2007 m. kovo 28 d., ir galioja iki 2008 m. kovo 28 d., jei šių specifikacijų iki šios datos nepakeičia projekto ir aplinkosauginis patvirtinimas, Agentūros išduotas pagal šio reglamento nuostatas. Valstybės narės šių orlaivių tinkamumo naudoti riboto galiojimo pažymėjimus išduoda pagal 21 dalies H poskyrio nuostatas, jei yra patvirtintas atitikimas šioms specifikacijoms. 3. Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytą galiojimo laikotarpį tam tikro tipo orlaiviams gali pratęsti ne daugiau kaip 18 mėnesių, jeigu Agentūra šio orlaivio tipo sertifikavimo procesą pradėjo iki 2008 m. kovo 28 d. ir nustato, kad šį procesą gali baigti per pratęstą galiojimo laikotarpį. Tokiu atveju Agentūra apie tai praneša Komisijai. 2d straipsnis Tolesnis dalių ir prietaisų pažymėjimų galiojimas 1. Laikoma, kad valstybės narės išduoti dalių ir prietaisų patvirtinimai, galiojantys 2003 m. rugsėjo 28 d., yra išduoti pagal šio reglamento nuostatas. 2. Dalims ir prietaisams, kurių patvirtinimo ar leidimų išdavimo procesas tebevyko valstybėje narėje 2003 m. rugsėjo 28 d., taikomos šios nuostatos:
2e straipsnis Skrydžio leidimas Laikoma, kad iki 2007 m. kovo 28 d. valstybių narių nustatytos skrydžio leidimo ar kito tinkamumo skraidyti pažymėjimo, išduoto orlaiviui, neturėjusiam pagal šį reglamentą išduoto tinkamumo skraidyti pažymėjimo ar tinkamumo skraidyti riboto galiojimo pažymėjimo, sąlygos yra nustatytos pagal šį reglamentą, jeigu Agentūra iki 2008 m. kovo 28 d. nenustato, kad šios sąlygos neužtikrina saugos lygio, lygiaverčio nustatytajam Reglamente (EB) Nr. 1592/2002 arba šiame reglamente. Laikoma, kad skrydžio leidimas ar kitas tinkamumo skraidyti pažymėjimas, iki 2007 m. kovo 28 d. valstybių narių išduotas orlaiviui, neturėjusiam pagal šį reglamentą išduoto tinkamumo skraidyti pažymėjimo ar tinkamumo skraidyti riboto galiojimo pažymėjimo, yra skrydžio leidimas, išduotas pagal šį reglamentą iki 2008 m. kovo 28 d.“ |
2) |
Komisijos reglamento (EB) Nr. 1702/2003 priedas (21 dalis) iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede. |
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 30 d.
Komisijos vardu
Jacques BARROT
Pirmininko pavaduotojas
(1) OL L 240, 2002 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1701/2003 (OL L 243, 2003 9 27, p. 5).
(2) OL L 243, 2003 9 27, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 706/2006 (OL L 122, 2006 5 9, p. 16).
(3) EUR 15: 2003 m. rugsėjo 28 d.; EUR 10: 2004 m. gegužės 1 d.; EUR 2: 2007 m. sausio 1 d.
(4) 2007 m. sausio 30 d. nuomonė Nr. 1/2007 ir 2007 m. vasario 8 d. nuomonė Nr. 2/2007.
(5) EUR 15: 2003 m. rugsėjo 28 d.; EUR 10: 2004 m. gegužės 1 d. ir EUR 2: 2007 m. sausio 1 d.
PRIEDAS
Komisijos reglamento (EB) Nr. 1702/2003 priedas iš dalies keičiamas taip:
1. |
21A.139 dalis papildoma b pastraipos 1 punkto xvii papunkčiu:
|
2. |
21A.163 dalis papildoma e pastraipa:
|
3. |
21A.165 dalis papildoma j ir k pastraipomis:
|
4. |
A skirsnio H poskyrio pavadinimas pakeičiamas taip: „H POSKYRIS – TINKAMUMO SKRAIDYTI PAŽYMĖJIMAI IR TINKAMUMO SKRAIDYTI RIBOTO GALIOJIMO PAŽYMĖJIMAI“ |
5. |
21A.173 dalies b pastraipos 2 punkte žodžiai „tam tikras sertifikavimo specifikacijas“ pakeičiami į „konkrečias tinkamumo skraidyti specifikacijas“. |
6. |
21A.173 dalies c pastraipa išbraukiama. |
7. |
21A.174 dalies d pastraipa išbraukiama. |
8. |
21A.179 dalies b pastraipa pakeičiama taip:
|
9. |
21A.184 dalyje žodžiai „tam tikras sertifikavimo specifikacijas“ pakeičiami į „konkrečias tinkamumo skraidyti specifikacijas“. |
10. |
21A.185 dalis išbraukiama. |
11. |
21A.263 dalies b pastraipa pakeičiama taip:
|
12. |
21A.263 dalies c pastraipa papildoma 6 ir 7 papunkčiais:
|
13. |
21A.265 dalis papildoma f ir g pastraipomis:
|
14. |
A skirsnio P poskyris pakeičiamas taip: „P POSKYRIS – SKRYDŽIO LEIDIMAS 21A.701 Taikymo sritis Skrydžio leidimai pagal šį poskyrį orlaiviams išduodami, jei orlaivis neatitinka galiojančių tinkamumo skraidyti reikalavimų, arba jei nebuvo pademonstruota, kad orlaivis juos atitinka, tačiau gali saugiai skristi apibrėžtomis sąlygomis, ir šiais tikslais:
21A.703 Tinkamumas Paraišką skrydžio leidimui gali teikti bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, išskyrus skrydžio leidimą, prašomą 21A.701 dalies a pastraipos 15 punkto tikslu, kai pareiškėjas turi būti savininkas. Asmuo, galintis teikti paraišką skrydžio leidimui, taip pat gali teikti ir paraišką skrydžio sąlygoms patvirtinti. 21A.705 Kompetentinga institucija Nepaisant 21.1 dalies nuostatų, šiame poskyryje „kompetentinga institucija“ reiškia:
21A.707 Skrydžio leidimo paraiška
21A.708 Skrydžio sąlygos Skrydžio sąlygos apima:
21A.709 Paraiška skrydžio sąlygoms patvirtinti
21A.710 Skrydžio sąlygų patvirtinimas
21A.711 Skrydžio leidimo išdavimas
21A.713 Pakeitimai
21A.715 Kalba Vadovai, plakatai, spaudiniai, instrumentų žymėjimai ir visa kita informacija, kurios reikalauja taikomos sertifikavimo specifikacijos, turi būti pateikta kompetentingai institucijai priimtina oficialiąja Europos bendrijos kalba ar keliomis kalbomis. 21A.719 Perleidžiamumas
21A.721 Tikrinimai Kompetentingai institucijai prašant, skrydžio leidimo turėtojas ar pareiškėjas užtikrina prieigą prie atitinkamo orlaivio. 21A.723 Trukmė ir tolesnis galiojimas
21A.725 Skrydžio leidimo pratęsimas Skrydžio leidimo pratęsimas įforminamas kaip pakeitimas pagal 21A.713 dalį. 21A.727 Skrydžio leidimo turėtojo įsipareigojimai Skrydžio leidimo turėtojas privalo užtikrinti, kad būtų įvykdytos visos su skrydžio leidimu susijusios sąlygos bei apribojimai ir jų būtų laikomasi 21A.729 Dokumentų tvarkymas
|
15. |
21B.20 dalis pakeičiama taip: „21B.20 Kompetentingos institucijos įsipareigojimai Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija privalo įgyvendinti A skirsnio F, G, H, I ir P poskyrių nuostatas tik pareiškėjų ar turėtojų, kurių pagrindinė verslo vieta yra jos teritorijoje, atžvilgiu.“ |
16. |
21B.25 dalies a pastraipa pakeičiama taip:
|
17. |
B skirsnio H poskyrio pavadinimas pakeičiamas taip: „H POSKYRIS – TINKAMUMO SKRAIDYTI PAŽYMĖJIMAI IR TINKAMUMO SKRAIDYTI RIBOTO GALIOJIMO PAŽYMĖJIMAI“ |
18. |
21B.325 dalies a pastraipa pakeičiama taip:
|
19. |
21B.330 dalis pakeičiama taip: „21B.330 Tinkamumo skraidyti pažymėjimų ir tinkamumo skraidyti riboto galiojimo pažymėjimų galiojimo sustabdymas ir jų atšaukimas
|
20. |
B skirsnio P poskyris pakeičiamas taip: „P POSKYRIS – SKRYDŽIO LEIDIMAS 21B.520 Tyrimas
21B.525 Skrydžio leidimų išdavimas Kompetentinga institucija išduoda skrydžio leidimą (EASA 20a forma, žr. priedėlį), jeigu ji įsitikina, kad yra laikomasi taikomų A skirsnio P poskyrio reikalavimų. 21B.530 Skrydžio leidimų atšaukimas
21B.545 Dokumentų tvarkymas
|
21. |
Priedėlių sąrašas keičiamas taip:
|
22. |
EASA 20 forma pakeičiama taip: „
|
23. |
Įtraukiama nauja EASA 20b forma: „
|
24. |
EASA 55 formos B lapas pakeičiamas taip: „
|
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/18 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 376/2007
2007 m. kovo 30 d.
iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2042/2003 dėl orlaivių nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti ir aviacijos produktų, dalių bei prietaisų tinkamumo naudoti, ir šias užduotis atliekančių organizacijų bei darbuotojų patvirtinimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2002 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (1), ypač jo 5 ir 6 straipsnius,
kadangi:
(1) |
Iki 2007 m. kovo 28 d., per pereinamąjį laikotarpį, kai valstybės narės buvo visiškai atsakingos už visus su skrydžių leidimų išdavimu susijusius aspektus, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2042/2003 (2) nebuvo taikomas orlaiviams, kuriais skrydžiai buvo vykdomi su tokiais leidimais, todėl šių orlaivių techninė priežiūra buvo vykdoma pagal galiojančias nacionalines taisykles. |
(2) |
Bendrųjų šių orlaivių techninės priežiūros taisyklių neįmanoma nustatyti dėl skrydžių leidimų, kurie išduodami kiekvienu konkrečiu atveju skrydžiams vykdyti orlaiviais, dėl įvairių priežasčių neatitinkančiais tinkamumo skraidyti pažymėjimų išdavimo taisyklių, pobūdžio. Todėl konkrečiu atveju patvirtintose skrydžio sąlygose reikėtų apibrėžti taikomas techninės priežiūros nuostatas. |
(3) |
Būtina 2003 m. rugsėjo 24 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1702/2003, nustatančio orlaivio tinkamumo skraidyti ir orlaivio bei susijusių jo gaminių, dalių ir prietaisų tinkamumo naudoti aplinkos atžvilgiu pažymėjimų išdavimą bei projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimą įgyvendinančias taisykles (3), naujų reikalavimų ir administracinių procedūrų priėmimo tvarką papildyti nuostatomis dėl skrydžių leidimų išdavimo iš dalies pakeičiant Reglamentą (EB) Nr. 2042/2003 taip, kad orlaiviams, kuriais skrydžiai vykdomi su skrydžio leidimu, vietoje minėto reglamento būtų taikomos techninės priežiūros nuostatos, nurodytos patvirtintose skrydžio sąlygose, susijusiose su skrydžio leidimu. |
(4) |
Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2042/2003. |
(5) |
Šiame reglamente numatytos priemonės pagrįstos nuomone, Europos aviacijos saugos agentūros (4) pateikta pagal Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 12 straipsnio 2 dalies b punktą ir 14 straipsnio 1 dalį. |
(6) |
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1592/2002 54 straipsnio 3 dalyje minimo komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Komisijos reglamento (EB) Nr. 2042/2003 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, skrydžio leidimą turinčio orlaivio nepertraukiamasis tinkamumas skraidyti užtikrinamas konkrečiomis nepertraukiamojo tinkamumo skraidyti priemonėmis, kaip nustatyta pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1702/2003 priedo (21 dalies) nuostatas išduotame skrydžio leidime.“.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 30 d.
Komisijos vardu
Jacques BARROT
Komisijos narys
(1) OL L 240, 2002 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1701/2003 (OL L 243, 2003 9 27, p. 5).
(2) OL L 315, 2003 11 28, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 707/2006 (OL L 122, 2006 5 9, p. 17).
(3) OL L 243, 2003 9 27, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 706/2006 (OL L 122, 2006 5 9, p. 16).
(4) Nuomonė Nr. 02-2007.
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/20 |
KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 377/2007
2007 m. kovo 29 d.
dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,
kadangi:
(1) |
Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
(2) |
Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros bendrosios aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
(3) |
Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
(4) |
Reikėtų numatyti, kad privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje, išduota valstybių narių muitinių remiantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, bet neatitinkančia šio reglamento nuostatų, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
(5) |
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytus KN kodus.
2 straipsnis
Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 29 d.
Komisijos vardu
László KOVÁCS
Komisijos narys
(1) OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 301/2007 (OL L 81, 2007 3 22, p. 11).
(2) OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).
PRIEDAS
Prekės aprašymas |
Klasifikavimas (KN kodas) |
Motyvai |
||||||
(1) |
(2) |
(3) |
||||||
|
2008 19 19 |
Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 2008, 2008 19 ir 2008 19 19 atitinkančiais prekių aprašymais. Šie pusgaminiai nepriskirtini 17 skirsniui, nes jie yra pasaldinti maisto produktai, sudaryti iš lazdyno riešutų ir cukraus mišinio (SS paaiškinimų 17 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų b punktas). Tokie pasaldintų lazdyno riešutų pusgaminiai nepriskirtini 1704 pozicijai, nes jais neprekiaujama kaip konditerijos gaminiais iš cukraus ir jie nėra skirti vartoti kaip tokie gaminiai (SS paaiškinimų 1704 pozicijos paaiškinimų pirma pastraipa). Šie produktai priskirtini 20 skirsniui, nes jie paruošiami arba konservuojami naudojant procesą, kuris nenurodytas 8 skirsnyje (20 skirsnio 1 pastabos a punktas ir KN paaiškinimų 2008 11 10–2008 19 99 subpozicijų paaiškinimai). Kadangi tai – riešutai, sumaišyti su cukrumi ir po to apdoroti (skrudinti), šie produktai priskirtini 2008 19 19 subpozicijai (KN paaiškinimų 2008 11 10–2008 19 99 subpozicijų paaiškinimai). |
||||||
|
2008 19 19 |
Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 2008, 2008 19 ir 2008 19 19 atitinkančiais prekių aprašymais. Šie pusgaminiai nepriskirtini 17 skirsniui, nes jie yra pasaldinti maisto produktai, sudaryti iš lazdyno riešutų ir cukraus mišinio (SS paaiškinimų 17 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų b punktas). Tokie pusgaminiai nelaikytini 1704 pozicijos produktais, nes tai – pusgaminiai, iš kurių nėra gaminami tik tam tikros rūšies šiai pozicijai priskiriami konditerijos gaminiai iš cukraus (SS paaiškinimų 1704 pozicijos paaiškinimų pirma pastraipa ir KN paaiškinimų 1704 90 51–1704 90 99 subpozicijų paaiškinimų antra pastraipa). Šie produktai priskirtini 20 skirsniui, nes jie paruošiami arba konservuojami naudojant procesą, kuris nenurodytas 8 skirsnyje (20 skirsnio 1 pastabos a punktas ir KN paaiškinimų 2008 11 10–2008 19 99 subpozicijų paaiškinimai). Kadangi tai – riešutai, sumaišyti su cukrumi ir po to apdoroti (skrudinti), šie produktai priskirtini 2008 19 19 subpozicijai (KN paaiškinimų 2008 11 10–2008 19 99 subpozicijų paaiškinimai). |
||||||
|
2008 19 19 |
Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 2008, 2008 19 ir 2008 19 19 atitinkančiais prekių aprašymais. Šie pusgaminiai nepriskirtini 17 skirsniui, nes jie yra pasaldinti maisto produktai, sudaryti iš lazdyno riešutų ir cukraus mišinio (SS paaiškinimų 17 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų b punktas). Tokie pusgaminiai nelaikytini 1704 pozicijos produktais, nes tai – pusgaminiai, iš kurių nėra gaminami tik tam tikros rūšies šiai pozicijai priskiriami konditerijos gaminiai iš cukraus (SS paaiškinimų 1704 pozicijos paaiškinimų pirmos pastraipos ix punktas ir KN paaiškinimų 1704 90 51–1704 90 99 subpozicijų paaiškinimų antra pastraipa). Šie produktai priskirtini 20 skirsniui, nes jie paruošiami arba konservuojami naudojant procesą, kuris nenurodytas 8 skirsnyje (20 skirsnio 1 pastabos a punktas ir KN paaiškinimų 2008 11 10–2008 19 99 subpozicijų paaiškinimai). Kadangi tai – riešutai, sumaišyti su cukrumi ir po to apdoroti (skrudinti), šie produktai priskirtini 2008 19 19 subpozicijai (KN paaiškinimų 2008 11 10–2008 19 99 subpozicijų paaiškinimai). |
||||||
(1) Nuotrauka Nr. 1 pateikta tik informavimo tikslais.
(2) Nuotrauka Nr. 2 pateikta tik informavimo tikslais.
(3) Nuotrauka Nr. 3 pateikta tik informavimo tikslais.
DIREKTYVOS
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/23 |
KOMISIJOS DIREKTYVA 2007/20/EB
2007 m. balandžio 3 d.
iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB į jos I priedą įtraukiant veikliąją medžiagą dichlofluanidą
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 16 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
kadangi:
(1) |
2003 m. lapkričio 4 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2032/2003 dėl 10 metų programos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką 16 straipsnio 2 dalyje, antrojo etapo, iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 1896/2000 (2), yra nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikėtų įvertinti ir po to galbūt įtraukti į Direktyvos 98/8/EB I, IA arba IB priedą, sąrašas. Tame sąraše yra dichlofluanidas. |
(2) |
Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 2032/2003 pagal Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalį buvo įvertinta, ar dichlofluanidą galima naudoti 8-to tipo produktams – medienos antiseptikams, kaip nustatyta Direktyvos 98/8/EB V priede. |
(3) |
Pagal Reglamento (EB) Nr. 2032/2003 5 straipsnio 2 dalį valstybe nare pranešėja buvo paskirta Jungtinė Karalystė. 2005 m. rugsėjo 13 d. Jungtinė Karalystė Komisijai pateikė kompetentingos institucijos ataskaitą ir rekomendaciją, kaip numatyta minėto reglamento 10 straipsnio 5 ir 7 dalyse. |
(4) |
Valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo kompetentingos institucijos ataskaitą. Vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 2032/2003 11 straipsnio 4 dalimi, Biocidinių produktų nuolatinis komitetas peržiūros išvadas 2006 m. lapkričio 28 d. įtraukė į įvertinimo ataskaitą. |
(5) |
Vertinant dichlofluanidą neiškilo jokių neišspręstų ar susirūpinimą keliančių klausimų, kuriuos turėtų spręsti Pavojaus sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas (SCHER). |
(6) |
Remiantis įvairiais atliktais tyrimais, atrodo, kad kaip medienos antiseptikus naudojant biocidinius produktus, kurių sudėtyje yra dichlofluanido, visų pirma juos naudojant kaip ištirta ir išsamiai aprašyta įvertinimo ataskaitoje, turėtų būti tenkinami Direktyvos 98/8/EB 5 straipsnio reikalavimai. Todėl reikėtų dichlofluanidą įtraukti į I priedą siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse galėtų būti išduodami, keičiami ar panaikinami biocidinių produktų, kurie naudojami kaip medienos antiseptikai ir kurių sudėtyje yra dichlofluanido, autorizacijos liudijimai, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 dalyje. |
(7) |
Svarbu, kad šios direktyvos nuostatos būtų vienu metu taikomos visose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos dichlofluanido, būtų vienodai vertinami rinkoje ir kartu kad biocidinių produktų rinka geriau ir tinkamiau veiktų. |
(8) |
Atsižvelgiant į įvertinimo ataskaitos išvadas, reikėtų reikalauti, kad pramoniniam naudojimui skirtus produktus būtų privalu naudoti tik su atitinkamomis asmens saugos priemonėmis ir kad pateikiamose instrukcijose būtų nurodyta, jog apdirbta mediena po apdirbimo privalo būti laikoma ant nepralaidaus kieto pagrindo, kad būtų išvengta tiesioginio nutekėjimo į dirvožemį, o nutekėjusį kiekį būtų galima surinkti ir pakartotinai panaudoti arba šalinti, kaip numatyta Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnio 2 dalies i punkto d papunktyje. |
(9) |
Veiklioji medžiaga turėtų būti įtraukta į I priedą praėjus pagrįstai nustatytam laikotarpiui, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų su įtraukimu susijusių reikalavimų ir kuris leistų dokumentus parengusiems pareiškėjams pasinaudoti visu 10 metų duomenų apsaugos laikotarpiu, pagal Direktyvos 98/8/EB 12 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį prasidedančiu nuo įtraukimo dienos. |
(10) |
Po įtraukimo valstybėms narėms reikėtų nustatyti pagrįstą laikotarpį Direktyvos 98/8/EB 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms įgyvendinti, ypač išduoti, keisti ar panaikinti biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra dichlofluanido, naudojimo 8-to tipo produktams autorizacijos liudijimus, siekiant užtikrinti jų atitiktį Direktyvai 98/8/EB. |
(11) |
Dėl to Direktyva 98/8/EB turėtų būti iš dalies atitinkamai pakeista. |
(12) |
Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Direktyvos 98/8/EB I priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.
2 straipsnis
1. Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2008 m. vasario 29 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai šių nuostatų tekstą ir šių nuostatų bei šios direktyvos koreliacijos lentelę.
Jos taiko tas nuostatas nuo 2009 m. kovo 1 d.
Priimdamos šias nuostatas valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.
2. Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.
3 straipsnis
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
4 straipsnis
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 3 d.
Komisijos vardu
Stavros DIMAS
Komisijos narys
(1) OL L 123, 1998 4 24, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/140/EB (OL L 414, 2006 12 30, p. 78).
(2) OL L 307, 2003 11 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1849/2006 (OL L 355, 2006 12 15, p. 63).
PRIEDAS
Šios lentelės įrašas Nr. 2 įtraukiamas į Direktyvos 98/8/EB I priedo lentelę
Nr. |
Bendrinis pavadinimas |
IUPAC pavadinimas Identifikacijos numeriai |
Minimali veikliosios medžiagos koncentracija į rinką pateikiamame biocidiniame produkte |
Įtraukimo data |
Atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas (išskyrus produktus, kuriuose yra daugiau negu viena veiklioji medžiaga; tokiems produktams atitikties 16 straipsnio 3 dalies nuostatoms terminas yra data, nurodyta paskutiniame sprendime dėl jame esančių veikliųjų medžiagų įtraukimo) |
Įtraukimo galiojimo pabaiga |
Produkto tipas |
Specialiosios nuostatos (1) |
||||||
„2 |
dichlofluanidas |
N-dichlorfluormetiltio-N′,N′-dimetil-N-fenilsulfamidas EB Nr.: 214–118–7 CAS Nr.: 1085–98–9 |
> 96 % w/w |
2009 m. kovo 1 d. |
2011 m. vasario 28 d. |
2019 m. vasario 28 d. |
8 |
Valstybės narės užtikrina, kad autorizacijos liudijimai būtų išduodami, tik jei laikomasi šių sąlygų:
|
(1) Vertinimo ataskaitos turinys ir išvados, reikalingi VI priedo bendriesiems principams įgyvendinti, pateikiami Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm“
II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma
SPRENDIMAI
Taryba
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/26 |
TARYBOS SPRENDIMAS
2007 m. kovo 19 d.
dėl Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų pasirašymo ir laikino taikymo
(2007/210/EB)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1) |
2003 m. birželio 5 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl galiojančių dvišalių susitarimų tam tikrų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija. |
(2) |
Komisija Bendrijos vardu vedė derybas su Malaizijos Vyriausybe dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų, laikydamasi mechanizmų ir nurodymų, numatytų Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl galiojančių dvišalių susitarimų tam tikrų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija, priede. |
(3) |
Atsižvelgiant į vėlesnį jo sudarymą, susitarimas, dėl kurio Komisija vedė derybas, turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas, |
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų patvirtinamas Bendrijos vardu, atsižvelgiant į Tarybos sprendimą dėl minėto susitarimo sudarymo.
Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
2 straipsnis
Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą Bendrijos vardu, atsižvelgiant į jo sudarymą.
3 straipsnis
Iki susitarimo įsigaliojimo jis laikinai taikomas nuo pirmojo mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų procedūrų užbaigimą, pirmos dienos.
4 straipsnis
Tarybos pirmininkas įgaliojamas pateikti susitarimo 9 straipsnio 2 dalyje numatytą pranešimą.
Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 19 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
Horst SEEHOFER
Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės
SUSITARIMAS
dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų
EUROPOS BENDRIJA
ir
MALAIZIJOS VYRIAUSYBĖ (toliau – Malaizija)
(toliau – Šalys)
PRIPAŽINDAMOS, kad Europos bendrijos valstybių narių ir Malaizijos dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikras nuostatas, prieštaraujančias Europos bendrijos teisei, reikia suderinti su ja, kad būtų sukurtas tvirtas teisinis Europos bendrijos ir Malaizijos oro susisiekimo paslaugų pagrindas ir užtikrintas tokių oro susisiekimo paslaugų tęstinumas,
PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija turi išskirtinę kompetenciją kelių aspektų, kurie gali būti įtraukti į Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalius susitarimus dėl oro susisiekimo paslaugų, atžvilgiu,
PAŽYMĖDAMOS, kad pagal Europos bendrijos teisę valstybėje narėje įsisteigę Bendrijos oro vežėjai turi teisę nediskriminuojami naudotis oro maršrutais tarp Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių,
ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimus, numatančius galimybę tokių trečiųjų šalių nacionaliniams subjektams įgyti nuosavybės teises į oro vežėjų, turinčių pagal Europos bendrijos teisę išduotas licencijas, bendroves,
PAŽYMĖDAMOS, kad pagal Europos bendrijos teisę oro vežėjai iš principo negali sudaryti susitarimų, kurie gali paveikti Europos bendrijos valstybių narių prekybą ir kurių tikslas ar poveikis – trukdymas atsirasti konkurencijai, jos ribojimas ar iškraipymas,
PRIPAŽINDAMOS, kad dėl Europos bendrijos valstybių narių ir Malaizijos dvišaliuose susitarimuose dėl oro susisiekimo paslaugų esančių nuostatų įmonėms taikomos konkurencijos taisyklės gali tapti neveiksmingos, jei pagal šias nuostatas: i) reikalaujama bendrovių susitarimų, bendrovių asociacijų sprendimų arba bendros praktikos, kurie iškreiptų arba apribotų oro vežėjų konkurenciją tam tikruose maršrutuose, arba pritariama tokiems susitarimams, sprendimams ar praktikai; arba ii) sustiprinamas tokių susitarimų, sprendimų arba suderintos veiklos poveikis; arba iii) oro vežėjams arba kitiems privatiems ekonominės veiklos vykdytojams suteikiama teisė imtis priemonių, kurios užkerta kelią oro vežėjų konkurencijai tam tikruose maršrutuose, ją iškreipia arba apriboja,
PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija, dalyvaudama šiose derybose, nesiekia padidinti oro eismo tarp Europos bendrijos ir Malaizijos masto, daryti poveikį pusiausvyrai tarp Bendrijos oro vežėjų ir Malaizijos oro vežėjų, arba pakeisti esamų dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatų, susijusių su skrydžių teisėmis,
SUSITARĖ:
1 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1. Šiame susitarime „valstybės narės“ – Europos bendrijos valstybės narės.
2. Kiekviename iš I priede išvardytų susitarimų daromos nuorodos į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, nacionalinius subjektus yra suprantamos kaip nuorodos į Europos bendrijos valstybių narių nacionalinius subjektus.
3. Kiekviename iš I priede išvardytų susitarimų daromos nuorodos į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, oro vežėjus ar aviakompanijas yra suprantamos kaip nuorodos į tos valstybės narės paskirtus oro vežėjus ar aviakompanijas.
2 straipsnis
Valstybės narės paskyrimas
1. Šio straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatos atitinkamai pakeičia II priedo a ir b punktuose išvardytų straipsnių atitinkamas nuostatas dėl suinteresuotos valstybės narės oro vežėjo paskyrimo, Malaizijos jam suteiktų įgaliojimų ir leidimų bei, atitinkamai, atsisakymo išduoti įgaliojimus ar leidimus oro vežėjui, jų atšaukimo, laikino galiojimo sustabdymo ar apribojimo.
2. Gavusi valstybės narės paskyrimą, Malaizija kuo greičiau suteikia atitinkamus įgaliojimus ir leidimus, su sąlyga kad:
i) |
oro vežėjas yra įsisteigęs pagal Europos bendrijos steigimo sutartį paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje ir turi galiojančią licenciją oro susisiekimui vykdyti pagal Europos bendrijos teisę; ir |
ii) |
už oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė vykdo ir užtikrina veiksmingą oro vežėjo veiklos kontrolę, ir paskyrimo dokumente yra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; ir |
iii) |
pagrindinė oro vežėjo verslo vieta yra valstybės narės, jam išdavusios galiojančią licenciją oro susisiekimui vykdyti, teritorijoje; ir |
iv) |
oro vežėją tiesiogiai arba jo kontrolinį akcijų paketą valdo bei veiksmingai kontroliuoja valstybės narės ir (arba) valstybių narių nacionaliniai subjektai, ir (arba) III priede išvardytos kitos valstybės ir (arba) jų nacionaliniai subjektai. |
3. Malaizija gali atsisakyti išduoti valstybės narės paskirtam oro vežėjui išduotus įgaliojimus ar leidimus, juos atšaukti, laikinai sustabdyti ar apriboti jų galiojimą, jeigu:
i) |
oro vežėjas nėra įsisteigęs pagal Europos bendrijos steigimo sutartį paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje arba neturi galiojančios licencijos oro susisiekimui vykdyti pagal Europos bendrijos teisę; arba |
ii) |
už oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė nevykdo ar neužtikrina veiksmingos oro vežėjo veiklos kontrolės, arba paskyrimo dokumente nėra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; arba |
iii) |
oro vežėjo tiesiogiai arba jo kontrolinio akcijų paketo nevaldo, arba jo veiksmingai nekontroliuoja valstybės narės ir (arba) jų nacionaliniai subjektai, ir (arba) III priede išvardytos kitos valstybės ir (arba) jų nacionaliniai subjektai; arba |
iv) |
oro vežėjas jau yra gavęs leidimą vykdyti skrydžius pagal dvišalį Malaizijos ir kitos valstybės narės susitarimą ir Malaizija gali įrodyti, kad pagal šį susitarimą taikant skrydžių teises maršrutui, į kurį įeina punktas toje kitoje valstybėje narėje, ji pažeistų tuo kitu susitarimu nustatytus skrydžių teisių apribojimus; arba |
v) |
paskirtas oro vežėjas turi valstybės narės išduotą oro vežėjo pažymėjimą ir Malaizija bei ta valstybė narė nėra sudariusios dvišalio susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų, o ta valstybė narė atsisakė suteikti Malaizijos paskirtiems oro vežėjams skrydžių teises. |
Naudodamasi šioje dalyje jai suteikta teise, Malaizija nediskriminuoja Bendrijos oro vežėjų dėl jų nacionalinės priklausomybės.
3 straipsnis
Sauga
1. Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo atitinkamas II priedo c punkte išvardytų straipsnių nuostatas.
2. Jeigu valstybė narė (pirmoji valstybė narė) paskiria oro vežėją, kurio veiklos kontrolę vykdo ir užtikrina antroji valstybė narė, Malaizijos teisės pagal oro vežėją paskyrusios pirmosios valstybės narės ir Malaizijos susitarimo saugą reglamentuojančias nuostatas taikomos ir tada, kai ta antroji valstybė narė priima, įgyvendina ar užtikrina saugos standartus ir išduoda tam oro vežėjui leidimą vykdyti skrydžius.
4 straipsnis
Aviacinių degalų apmokestinimas
1. Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo atitinkamas II priedo d punkte išvardytų straipsnių nuostatas.
2. Nepaisant jokių kitų priešingų nuostatų, jokia II priedo d punkte išvardytų susitarimų nuostata nedraudžia valstybėms narėms nediskriminuojant nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ar mokesčius už degalus, jos teritorijoje tiekiamus Malaizijos paskirto oro vežėjo orlaiviui, kuris vykdo skrydžius iš vieno tos valstybės narės teritorijoje esančio punkto į kitą tos pačios arba kitos valstybės narės teritorijoje esančio punkto.
5 straipsnis
Vežimo Europos bendrijoje tarifai
1. Šio straipsnio 2 dalies nuostatos papildo atitinkamas II priedo e punkte išvardytų straipsnių nuostatas.
2. Tarifams, kuriuos pagal I priede nurodytą susitarimą, kuriame yra II priedo e punkte nurodyta nuostata dėl vežimo vien Europos bendrijos teritorijoje, nustato Malaizijos paskirtas (-i) oro vežėjas (-ai), taikoma Europos bendrijos teisė.
6 straipsnis
Konkurencijos taisyklių atitikimas
1. Nepaisant jokių kitų priešingų nuostatų, jokia I priede išvardytų susitarimų nuostata i) neskatina sudaryti bendrovių susitarimų, priimti bendrovių asociacijų sprendimų arba vykdyti suderintus veiksmus, kurie užkerta kelią konkurencijai, ją iškreipia arba riboja; ii) nesustiprina tokių susitarimų, sprendimų arba suderintų veiksmų poveikio; arba iii) nesuteikia teisės privatiems ekonominės veiklos vykdytojams imtis priemonių, kurios užkerta kelią konkurencijai, ją iškreipia arba apriboja.
2. I priede išvardytų susitarimų nuostatos, kurios yra nesuderinamos su šio straipsnio 1 dalimi, yra netaikomos.
7 straipsnis
Susitarimo priedai
Šio susitarimo priedai yra neatskiriama jo dalis.
8 straipsnis
Peržiūra ar dalinis pakeitimas
Šalys bet kuriuo metu abipusiu susitarimu gali peržiūrėti ar iš dalies pakeisti šį susitarimą.
9 straipsnis
Įsigaliojimas ir laikinas taikymas
1. Šis susitarimas įsigalioja, kai Šalys viena kitai raštu praneša apie šiam susitarimui įsigalioti būtinų atitinkamų vidaus procedūrų užbaigimą.
2. Nepaisydamos 1 dalies, Šalys susitaria laikinai taikyti šį susitarimą nuo sekančio mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų procedūrų užbaigimą, pirmos dienos.
3. Valstybių narių ir Malaizijos susitarimai bei kiti dokumentai, kurie šio susitarimo pasirašymo dieną dar nėra įsigalioję ir nėra taikomi laikinai, yra išvardyti I priedo b punkte. Šis susitarimas taikomas visiems šiems susitarimams ir dokumentams, kai jie įsigalioja ar pradedami laikinai taikyti.
10 straipsnis
Nutraukimas
1. Jeigu I priede nurodytas susitarimas nutraukiamas, tuo pat metu netenka galios visos šio susitarimo nuostatos, susijusios su atitinkamu I priede nurodytu susitarimu.
2. Jeigu nutraukiami visi I priede išvardyti susitarimai, tuo pat metu netenka galios ir šis susitarimas.
TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį susitarimą.
Priimta du tūkstančiai septintų metų kovo dvidešimt antrą dieną Briuselyje dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir malajiečių kalbomis.
За Европейската общност
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
Az Európai Közösség részéről
Għall-Kominità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Communidade Europeia
Pentru Comunitatea Europeană
Za Európske spoločenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
För Europeiska gemenskapen
За правителството на Малайзия
Por el Gobierno de Malasia
Za vládu Malajsie
For Malaysias regering
Für die Regierung Malaysias
Malaisia valitsuse nimel
Για την Κυβέρνηση της Μαλαισίας
For the Government of Malaysia
Pour le gouvernement de la Malaisie
Per il governo della Malaysia
Malaizijas valdības vārdā
Malaizijos Vyriausybės vardu
Malaijzia Kormánya részéről
Għall-Gvern tal-Malažja
Voor de Regering van Maleisië
W imieniu Rządu Malezji
Pelo Governo da Malásia
Pentru Guvernul Malaeziei
Za vládu Malajzie
Za Vlado Malezije
Malesian hallituksen puolesta
För Malaysias regering
I PRIEDAS
Šio susitarimo 1 straipsnyje minimų susitarimų sąrašas
a) |
Malaizijos ir Europos bendrijos valstybių narių susitarimai dėl oro susisiekimo paslaugų, kurie šio susitarimo pasirašymo dieną yra sudaryti, pasirašyti ir (arba) taikomi laikinai:
|
b) |
Parafuoti ar pasirašyti Malaizijos ir Europos bendrijos valstybių narių susitarimai ir kiti dokumentai dėl oro susisiekimo paslaugų, kurie šio susitarimo pasirašymo dieną dar nėra įsigalioję ir nėra laikinai taikomi:
|
II PRIEDAS
Šio susitarimo I priede išvardytų ir 2–6 straipsniuose minimų susitarimų straipsnių sąrašas
a) |
Valstybės narės paskyrimas:
|
b) |
Atsisakymas išduoti įgaliojimus ar leidimus, jų atšaukimas, laikinas galiojimo sustabdymas ar apribojimas:
|
c) |
Sauga:
|
d) |
Aviacinių degalų apmokestinimas:
|
e) |
Vežimo Europos bendrijoje tarifai:
|
III PRIEDAS
Kitų šio susitarimo 2 straipsnyje minimų valstybių sąrašas
a) |
Islandijos Respublika (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą); |
b) |
Lichtenšteino Kunigaikštystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą); |
c) |
Norvegijos Karalystė (pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą); |
d) |
Šveicarijos Konfederacija (pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto). |
Komisija
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/39 |
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2007 m. kovo 27 d.
dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų naudoti svarbiausioms reikmėms 2007 m. Bendrijoje, kiekių paskirstymo
(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1285)
(Tik tekstai danų, olandų, anglų, estų, prancūzų, vokiečių, italų, slovėnų ir ispanų kalbomis yra autentiški)
(Tekstas svarbus EEE)
(2007/211/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) |
Bendrija jau nutraukė chlorfluorangliavandenilių, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, anglies tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano gamybą ir vartojimą. |
(2) |
Kiekvienais metais Komisija turi nustatyti svarbiausias reikmes šioms kontroliuojamoms medžiagoms, leistinus naudoti kiekius ir bendroves, kurios gali jas naudoti. |
(3) |
Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau – Monrealio protokolas) šalių priimtame Sprendime IV/25 išdėstyti kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato visas svarbiausias reikmes, o kiekvienai šaliai leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir vartoti kontroliuojamas medžiagas. |
(4) |
Monrealio protokolo šalių priimtame Sprendime XV/8 leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir vartoti kontroliuojamas medžiagas, išvardytas Monrealio protokolo A, B ir C prieduose (II ir III grupės medžiagos), laboratorijų arba analizių reikmėms, pagal šalių septintojo susitikimo ataskaitos IV priedą, laikantis šalių šeštojo susitikimo ataskaitos II priede ir Monrealio protokolo šalių Sprendimuose VII/11, XI/15 bei XV/5 numatytų sąlygų. Monrealio protokolo šalių sprendimu XVII/10 leidžiama gaminti ir vartoti Monrealio protokolo E priede išvardytas kontroliuojamas medžiagas, reikalingas metilbromido laboratorijų ir analizių reikmėms patenkinti. |
(5) |
Vadovaudamosi Monrealio protokolo šalių Sprendimo XII/2 dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie fiksuotų aerozolių inhaliatorių be chlorfluorangliavandenilių (MDI) 3 dalimi, visos valstybės narės pranešė (2) Jungtinių Tautų aplinkos programai (JTAP) apie aktyviąsias veikliąsias medžiagas, kurioms chlorfluorangliavandeniliai (CFC) nebėra būtini gaminant CFC-MDI, skirtą pateikti į Europos bendrijos rinką. |
(6) |
Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punkto b papunktyje draudžiama naudoti ir pateikti į rinką CFC, išskyrus tuo atvejus, kai jie laikomi svarbiais pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas. Šis nedidelės svarbos nustatymas sumažino CFC, naudojamų į Europos bendrijos rinką pateikiamų MDI gamyboje, poreikį. Be to, Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 6 dalyje draudžiama importuoti ir pateikti į rinką CFC-MDI produktus, išskyrus tuos atvejus, kai CFC tuose produktuose laikomi svarbiais pagal 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas. |
(7) |
2006 m. liepos 22 d. Komisija paskelbė pranešimą (3) toms 25 valstybių narių Bendrijos bendrovėms, kurioms reikia, kad Komisija apsvarstytų kontroliuojamų medžiagų naudojimą svarbiausioms reikmėms Bendrijoje 2007 m., ir gavo kontroliuojamų medžiagų numatomų svarbiausių reikmių 2007 m. deklaracijas. |
(8) |
Siekiant užtikrinti, kad suinteresuotosios bendrovės ir ūkio subjektai galėtų ir toliau tinkamu laiku pasinaudoti licencijavimo sistema, šį sprendimą reikėtų taikyti nuo 2007 m. sausio 1 d. |
(9) |
Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto Vadybos komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos I grupės (chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms medicinos reikmėms 2007 m. Bendrijoje, yra 316 257,00 ODP (4) kilogramų.
2. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų I grupės kontroliuojamų medžiagų (chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115) ir II grupės kontroliuojamų medžiagų (kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių) kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms 2006 m. Bendrijoje, yra 65 900,9 ODP kilogramo.
3. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų III grupės kontroliuojamų medžiagų (halonų) kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms 2007 m. Bendrijoje, yra 718,7 ODP kilogramo.
4. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų IV grupės kontroliuojamų medžiagų (anglies tetrachlorido) kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms 2006 m. Bendrijoje, yra 147 110,436 ODP kilogramo.
5. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų V grupės kontroliuojamų medžiagų (1,1,1-trichloretano) kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms 2007 m. Europos Sąjungoje, yra 672,0 ODP kilogramo.
6. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų VI grupės kontroliuojamų medžiagų (metilbromido) kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų ir analizių reikmėms 2007 m. Bendrijoje, yra 150,0 ODP kilogramų.
7. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų VII grupės kontroliuojamų medžiagų (hidrobromfluorangliavandenilių) kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms 2006 m. Bendrijoje, yra 3,52 ODP kilogramo.
8. Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 nurodytų IX grupės kontroliuojamų medžiagų (bromchlormetano) kiekis, kuris gali būti panaudotas svarbiausioms laboratorijų reikmėms 2007 m. Bendrijoje, yra 12,048 ODP kilogramo.
2 straipsnis
I priede išvardyti chlorfluoroangliavandenilių turintys fiksuoti aerozolių inhaliatoriai nepateikiami į rinkas, jei kompetentinga institucija nusprendžia, kad chlorfluoroangliavandenilių turintys fiksuoti aerozolių inhaliatoriai tose rinkose nėra būtini.
3 straipsnis
Nuo 2007 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. taikomos šios taisyklės:
1) |
Svarbiausioms medicinos reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 kvotos skiriamos II priede nurodytoms bendrovėms. |
2) |
Svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 bei kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių kvotos skiriamos III priede nurodytoms bendrovėms. |
3) |
Svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų halonų kvotos skiriamos IV priede nurodytoms bendrovėms. |
4) |
Svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo anglies tetrachlorido kvotos skiriamos V priede nurodytoms bendrovėms. |
5) |
Svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo 1,1,1-trichloretano kvotos skiriamos VI priede nurodytoms bendrovėms. |
6) |
Būtiniausioms laboratorijų ir analizių reikmėms naudojamo metilbromido kvotos skiriamos VII priede nurodytoms bendrovėms. |
7) |
Svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamų hidrobromfluorangliavandenilių kvotos skiriamos VIII priede nurodytoms bendrovėms. |
8) |
Svarbiausioms laboratorijų reikmėms naudojamo bromchlormetano kvotos skiriamos IX priede nurodytoms bendrovėms. |
9) |
Svarbiausioms reikmėms naudojamų chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano kvotos yra tokios, kaip nustatyta X priede. |
4 straipsnis
Šis sprendimas taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d., o jo galiojimas baigiasi 2007 m. gruodžio 31 d.
5 straipsnis
Šis sprendimas skiriamas šioms įmonėms:
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 27 d.
Komisijos vardu
Stavros DIMAS
Komisijos narys
(1) OL L 244, 2000 9 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).
(2) www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp
(3) OL C 171, 2006 7 22, p. 27.
(4) Ozono ardymo potencialas.
I PRIEDAS
Vadovaudamosi Monrealio protokolo šalių dvyliktojo susitikimo Sprendimo XII/2 dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie fiksuotų aerozolių inhaliatorių be chlorfluorangliavandenilių (MDI) 3 dalimi, toliau išvardytos šalys nustatė, kad atsiradus tinkamiems MDI be CFC, CFC pagal Protokolą nebelaikomi „svarbiausiais“, kai yra derinami su šiomis aktyviosiomis veikliosiomis medžiagomis:
Šaltinis: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp
1 lentelė
Trumpalaikio poveikio beta agonisto bronchų dilatatoriai
Šalis |
Salbutamolis |
Trebutalinas |
Fenoterolis |
Orciprenalinas |
Reproterolis |
Karbuterolis |
Heksoprenalinas |
Pirbuterolis |
Klenbuterolis |
Bitolterolis |
Prokaterolis |
Austrija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Belgija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Kipras |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Čekijos Respublika |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Danija |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Estija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Suomija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Prancūzija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Vokietija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Graikija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Vengrija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Airija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Italija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Latvija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Lietuva |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Liuksemburgas |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Malta |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Nyderlandai |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Lenkija |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Portugalija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Norvegija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Slovakija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Slovėnija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Ispanija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Švedija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Jungtinė Karalystė |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2 lentelė
Inhaliuojamieji steroidai
Šalis |
Beklometazonas |
Deksametazonas |
Flunisolidas |
Flutikasonas |
Budesonidas |
Triamcinolonas |
Austrija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Belgija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Kipras |
|
|
|
|
|
|
Čekijos Respublika |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Danija |
X |
|
|
X |
|
|
Estija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Suomija |
X |
|
|
X |
|
|
Prancūzija |
X |
|
|
X |
|
|
Vokietija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Graikija |
|
|
|
|
|
|
Vengrija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Airija |
X |
|
|
X |
|
|
Italija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Latvija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Lietuva |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Liuksemburgas |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Malta |
|
|
|
X |
X |
|
Lenkija |
|
|
|
|
|
|
Portugalija |
X |
|
|
X |
X |
|
Nyderlandai |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Norvegija |
|
|
|
|
|
|
Slovakija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Slovėnija |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Ispanija |
X |
|
|
X |
|
|
Švedija |
X |
|
|
X |
|
|
Jungtinė Karalystė |
|
|
|
X |
|
|
3 lentelė
Nesteroidiniai vaistai nuo uždegimo
Šalis |
Kromoglicino rūgštis |
Nedrokromilas |
|
|
|
|
Austrija |
X |
X |
|
|
|
|
Belgija |
X |
X |
|
|
|
|
Kipras |
X |
X |
|
|
|
|
Čekijos Respublika |
X |
X |
|
|
|
|
Danija |
X |
X |
|
|
|
|
Estija |
X |
X |
|
|
|
|
Suomija |
X |
X |
|
|
|
|
Prancūzija |
X |
X |
|
|
|
|
Vokietija |
X |
X |
|
|
|
|
Graikija |
X |
X |
|
|
|
|
Vengrija |
X |
|
|
|
|
|
Airija |
|
|
|
|
|
|
Italija |
X |
X |
|
|
|
|
Latvija |
X |
X |
|
|
|
|
Lietuva |
X |
X |
|
|
|
|
Liuksemburgas |
X |
|
|
|
|
|
Malta |
X |
X |
|
|
|
|
Lenkija |
|
|
|
|
|
|
Portugalija |
X |
|
|
|
|
|
Nyderlandai |
X |
X |
|
|
|
|
Norvegija |
|
|
|
|
|
|
Slovakija |
X |
X |
|
|
|
|
Slovėnija |
X |
X |
|
|
|
|
Ispanija |
|
X |
|
|
|
|
Švedija |
X |
X |
|
|
|
|
Jungtinė Karalystė |
|
|
|
|
|
|
4 lentelė
Anticholinerginių bronchų inhaliatoriai
Šalis |
Ipratropiumo bromidas |
Oksitropiumo bromidas |
|
|
|
|
Austrija |
X |
X |
|
|
|
|
Belgija |
X |
X |
|
|
|
|
Kipras |
X |
X |
|
|
|
|
Čekijos Respublika |
X |
X |
|
|
|
|
Danija |
X |
X |
|
|
|
|
Estija |
X |
X |
|
|
|
|
Suomija |
X |
X |
|
|
|
|
Prancūzija |
|
|
|
|
|
|
Vokietija |
X |
X |
|
|
|
|
Graikija |
X |
X |
|
|
|
|
Vengrija |
X |
X |
|
|
|
|
Airija |
X |
X |
|
|
|
|
Italija |
|
|
|
|
|
|
Latvija |
X |
X |
|
|
|
|
Lietuva |
X |
X |
|
|
|
|
Liuksemburgas |
X |
X |
|
|
|
|
Malta |
X |
X |
|
|
|
|
Nyderlandai |
X |
X |
|
|
|
|
Lenkija |
|
|
|
|
|
|
Portugalija |
X |
|
|
|
|
|
Norvegija |
|
|
|
|
|
|
Slovakija |
X |
X |
|
|
|
|
Slovėnija |
X |
X |
|
|
|
|
Ispanija |
X |
X |
|
|
|
|
Švedija |
X |
X |
|
|
|
|
Jungtinė Karalystė |
X |
X |
|
|
|
|
5 lentelė
Ilgalaikio poveikio beta agonisto bronchų dilatatoriai
Šalis |
Formoterolis |
Salmeterolis |
|
|
|
|
Austrija |
X |
X |
|
|
|
|
Belgija |
X |
X |
|
|
|
|
Kipras |
X |
|
|
|
|
|
Čekijos Respublika |
X |
X |
|
|
|
|
Danija |
|
|
|
|
|
|
Estija |
X |
X |
|
|
|
|
Suomija |
X |
X |
|
|
|
|
Prancūzija |
X |
X |
|
|
|
|
Vokietija |
X |
X |
|
|
|
|
Graikija |
|
|
|
|
|
|
Vengrija |
X |
X |
|
|
|
|
Airija |
X |
X |
|
|
|
|
Italija |
X |
X |
|
|
|
|
Latvija |
X |
X |
|
|
|
|
Lietuva |
X |
X |
|
|
|
|
Liuksemburgas |
X |
X |
|
|
|
|
Malta |
X |
X |
|
|
|
|
Nyderlandai |
X |
|
|
|
|
|
Lenkija |
|
|
|
|
|
|
Portugalija |
|
|
|
|
|
|
Norvegija |
|
|
|
|
|
|
Slovakija |
X |
X |
|
|
|
|
Slovėnija |
X |
X |
|
|
|
|
Ispanija |
|
X |
|
|
|
|
Švedija |
X |
X |
|
|
|
|
Jungtinė Karalystė |
|
|
|
|
|
|
6 lentelė
Aktyviųjų sudedamųjų medžiagų derinys viename MDI
Šalis |
|
|
|
|
|
|
Austrija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Belgija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Kipras |
|
|
|
|
|
|
Čekijos Respublika |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Danija |
|
|
|
|
|
|
Estija |
|
|
|
|
|
|
Suomija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Prancūzija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Vokietija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Graikija |
|
|
|
|
|
|
Vengrija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Airija |
|
|
|
|
|
|
Italija |
Budenozidas + Fenoterolis |
Flutikasonas + salmeterolis |
|
|
|
|
Latvija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Lietuva |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Liuksemburgas |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Malta |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Nyderlandai |
|
|
|
|
|
|
Lenkija |
|
|
|
|
|
|
Portugalija |
|
|
|
|
|
|
Norvegija |
|
|
|
|
|
|
Slovakija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Slovėnija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Ispanija |
|
|
|
|
|
|
Švedija |
X visi produktai |
|
|
|
|
|
Jungtinė Karalystė |
|
|
|
|
|
|
II PRIEDAS
Svarbiausios medicinos reikmės
I grupės kontroliuojamų medžiagų, kurias galima naudoti astmos arba kitų obstrukcinių plaučių ligų (COPD) gydymui skirtų MDI gamybai, kvotos skiriamos:
|
3 M Health Care Ltd (UK) |
|
Bespak Europe Ltd (UK) |
|
Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
|
Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
|
Inyx Pharmaceuticals Ltd (UK) |
|
Ivax Ltd (IE) |
|
Laboratorio Aldo Union SA (ES) |
|
SICOR SpA (IT) |
|
Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
|
Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia (IT) |
III PRIEDAS
Svarbiausios laboratorijų reikmės
I ir II grupių kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:
|
Acros Organics bvba (BE) |
|
Bie & Berntsen A-S (DK) |
|
Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
|
Harp International (UK) |
|
Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
|
Ineos Fluor (UK) |
|
LGC Promochem (DE) |
|
Mallinckrodt Baker (NL) |
|
Merck KGaA (DE) |
|
Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
|
Panreac Química S.A. (ES) |
|
Sanolabor d.d. (SI) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
|
Tazzetti Fluids (IT) |
|
VWR I.S.A.S. (FR) |
IV PRIEDAS
Svarbiausios laboratorijų reikmės
III grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:
|
Airbus France (FR) |
|
Eras Labo (FR) |
|
Ineos Fluor (UK) |
|
Ministry of Defense (NL) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
V PRIEDAS
Svarbiausios laboratorijų reikmės
IV grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:
|
Acros Organics (BE) |
|
Bie & Berntsen A-S (DK) |
|
Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
|
Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
|
Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
|
Institut scientifique de service public (ISSeP) (BE) |
|
Mallinckrodt Baker (NL) |
|
Merck KGaA (DE) |
|
Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
|
Panreac Química S.A. (ES) |
|
Sanolabor d.d. (SI) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
|
Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
VI PRIEDAS
Svarbiausios laboratorijų reikmės
V grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:
|
Acros Organics (BE) |
|
Bie & Berntsen A-S (DK) |
|
Merck KGaA (DE) |
|
Mikro+Polo d.o.o. (SI) |
|
Panreac Química S.A. (ES) |
|
Sanolabor d.d. (SI) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
VII PRIEDAS
Būtiniausios laboratorijų ir analizių reikmės
VI grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos būtiniausioms laboratorijų ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:
|
Mebrom NV (BE) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
VIII PRIEDAS
Svarbiausios laboratorijų reikmės
VII grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:
|
Ineos Fluor (UK) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
IX PRIEDAS
Svarbiausios laboratorijų reikmės
IX grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorijų ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:
|
Ineos Fluor (UK) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
X PRIEDAS
Šis priedas yra neskelbiamas, nes jame yra konfidencialios komercinės informacijos.
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/52 |
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2007 m. balandžio 2 d.
iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/248/EB, leidžiantį ir toliau laikinai nukrypti nuo tam tikrų Tarybos direktyvos 2000/29/EB nuostatų, taikomų sodinti skirtiems Argentinos kilmės braškių (Fragaria L.) daigams, išskyrus sėklas
(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1428)
(2007/212/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) |
Pagal Direktyvos 2000/29/EB nuostatas sodinti skirti braškių (Fragaria L.) daigai, išskyrus sėklas, kilę ne iš Europos šalių, išskyrus Viduržemio jūros regiono šalis, Australiją, Naująją Zelandiją, Kanadą ir JAV valstijas, iš esmės negali būti įvežami į Bendriją. Tačiau toje direktyvoje numatoma galimybė taikyti nukrypti nuo šios taisyklės leidžiančias nuostatas, jeigu nustatoma, kad nėra kenksmingų organizmų išplitimo pavojaus. |
(2) |
Komisijos sprendime 2003/248/EB (2) valstybėms narėms leidžiama numatyti galimybę laikinai nukrypti nuo tam tikrų Direktyvos 2000/29/EB nuostatų, siekiant leisti importuoti sodinti skirtus Argentinos kilmės braškių (Fragaria L.) daigus, išskyrus sėklas. |
(3) |
Šią leidžiančią nukrypti nuostatą pateisinančios aplinkybės vis dar galioja, ir nėra naujos informacijos, dėl kurios reikėtų persvarstyti konkrečius reikalavimus. |
(4) |
Todėl valstybėms narėms reikia suteikti leidimą ir toliau ribotą laikotarpį leisti įvežti į jų teritoriją tokius augalus laikantis konkrečių reikalavimų. |
(5) |
Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2003/248/EB 1 straipsnio antroji pastraipa papildoma e–h punktais:
„e) |
2007 m. birželio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 d. |
f) |
2008 m. birželio 1 d. iki 2008 m. rugsėjo 30 d. |
g) |
2009 m. birželio 1 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. |
h) |
2010 m. birželio 1 d. iki 2010 m. rugsėjo 30 d.“. |
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 2 d.
Komisijos vardu
Markos KYPRIANOU
Komisijos narys
(1) OL L 169, 2000 7 10, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/35/EB (OL L 88, 2006 3 25, p. 9).
(2) OL L 93, 2003 4 10, p. 28.
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/53 |
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2007 m. balandžio 2 d.
iš dalies keičiantis Sprendimą 2007/31/EB, nustatantį pereinamąsias priemones kai kurių mėsos ir pieno sektoriaus produktų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, siuntimui iš Bulgarijos į kitas valstybes nares
(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1443)
(Tekstas svarbus EEE)
(2007/213/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 42 straipsnį,
atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,
kadangi:
(1) |
Komisijos sprendime 2007/31/EB (2) nustatomos pereinamosios priemonės kai kurių mėsos ir pieno sektoriaus produktų, nurodytų 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (3), III priede, siuntimui iš Bulgarijos į kitas valstybes nares. Šie produktai gali būti siunčiami iš Bulgarijos, tik jei yra pagaminti to sprendimo priede išvardytose perdirbimo įmonėse. |
(2) |
Bulgarija atlieka visų šiuose sektoriuose dirbančių perdirbimo įmonių vertinimą. Dėl to Bulgarija paprašė išbraukti tam tikras įmones, išvardytas Sprendimo 2007/31/EB priede. Todėl reikėtų atitinkamai atnaujinti priedo sąrašą. Siekiant aiškumo tikslinga jį pakeisti šio sprendimo priedu. |
(3) |
Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2007/31/EB priedo tekstas pakeičiamas šio sprendimo priede pateikiamu tekstu.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 2 d.
Komisijos vardu
Markos KYPRIANOU
Komisijos narys
(1) OL L 395, 1989 12 30, p. 13. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/41/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 33).
(3) OL L 139, 2004 4 30, p. 55. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).
PRIEDAS
„PRIEDAS
Perdirbimo įmonių, kurioms leidžiama siųsti 1 straipsnyje nurodytų sektorių produktus iš Bulgarijos į kitas valstybes nares, sąrašas
MĖSOS PERDIRBIMO ĮMONĖS
Nr. |
Vet. Nr. |
Įmonės pavadinimas ir adresas |
Patalpų vieta |
1 |
BG 0401028 |
„Mesokombinat-Svishtov“ EOOD |
gr. Svishtov ul. „33-ti Svishtovski polk“ 91 |
2 |
BG 1201011 |
„Mesotsentrala — Montana“ OOD |
gr. Montana bul. „Treti mart“ 216 |
3 |
BG 1204013 |
„Kompas“ OOD |
s. Komarevo obsht. Berkovitsa |
4 |
BG 1604039 |
„Evropimel“ OOD |
gr. Plovdiv bul. „V. Aprilov“ |
5 |
BG 1701003 |
„Mesokombinat — Razgrad“ AD |
gr. Razgrad, Industrialen kvartal, ul. „Beli Lom“ 1 |
6 |
ВG 1901021 |
„Mekom“ AD |
gr. Silistra Industrialna zona — Zapad |
7 |
BG 2204099 |
„Tandem-V“ OOD |
gr. Sofia bul. „Iliantsi“ 23 |
8 |
BG 2501002 |
„Tandem — Popovo“ OOD |
s. Drinovo obsht. Popovo |
PAUKŠTIENOS PERDIRBIMO ĮMONĖS
Nr. |
Vet. Nr. |
Įmonės pavadinimas ir adresas |
Patalpų vieta |
1 |
BG 1202005 |
„Gala M“ OOD |
gr. Montana |
2 |
BG 1602001 |
„Galus — 2004“ EOOD |
s. Hr. Milevo obl. Plovdiv |
3 |
BG 1602045 |
„Deniz 2001“ EOOD |
gr. Parvomay ul. „Al. Stamboliiski“ 23 |
4 |
BG 1602071 |
„Brezovo“ AD |
gr. Brezovo ul. „Marin Domuschiev“ 2 |
5 |
BG 2402001 |
„Gradus-1“ OOD |
gr. Stara Zagora kv. „Industrialen“ |
6 |
BG 2802076 |
„Alians Agrikol“ OOD |
s. Okop obl. Yambolska |
PIENO PERDIRBIMO ĮMONĖS
Nr. |
Vet. Nr. |
Įmonės pavadinimas ir adresas |
Patalpų vieta |
1 |
BG 0412010 |
„Bi Si Si Handel“ OOD |
gr. Elena ul. „Treti Mart“ 19 |
2 |
BG 0512025 |
„El Bi Bulgarikum“ EAD |
„El Bi Bulgarikum“ EAD |
3 |
BG 0612012 |
OOD „Zorov — 97“ |
gr. Vratsa |
4 |
BG 0612027 |
„Mlechen ray — 99“ EOOD |
gr. Vratsa |
5 |
BG 0612043 |
ET „Zorov-91-Dimitar Zorov“ |
gr. Vratsa |
6 |
BG 1112006 |
„Kondov Ekoproduktsia“ OOD |
s. Staro selo |
7 |
BG 1312001 |
„Lakrima“ AD |
gr. Pazardzhik |
8 |
BG 1912013 |
„ZHOSI“ OOD |
s. Chernolik |
9 |
BG 1912024 |
„Buldeks“ OOD |
s. Belitsa |
10 |
BG 2012020 |
„Yotovi“ OOD |
gr. Sliven kv. „Rechitsa“ |
11 |
BG 2012042 |
„Tirbul“ EAD |
gr. Sliven Industrialna zona |
12 |
BG 2212001 |
„Danon — Serdika“ AD |
gr. Sofia ul. „Ohridsko ezero“ 3 |
13 |
BG 2212003 |
„Darko“ AD |
gr. Sofia ul. „Ohridsko ezero“ 3 |
14 |
BG 2212022 |
„Megle-Em Dzhey“ OOD |
gr. Sofia ul. „Probuda“ 12–14 |
15 |
BG 2512020 |
„Mizia-Milk“ OOD |
gr. Targovishte Industrialna zona |
16 |
BG 2612047 |
„Balgarsko sirene“ OOD |
gr. Haskovo bul. „Saedinenie“ 94“ |
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/55 |
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2007 m. balandžio 3 d.
nutraukiantis antidempingo tyrimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos, Rusijos, Turkijos, Ukrainos ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės pentaeritritolio importo
(2007/214/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1996 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 9 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1) |
2005 m. gruodžio 2 d. Komisija gavo skundą, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso pentaeritritolio Bendrijoje, vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) (toliau – skundo pateikėjas). |
(2) |
Skunde buvo pateikti Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Ukrainos, Rusijos, Turkijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) kilmės pentaeritritolio dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pradėti tyrimą. |
(3) |
Tyrimas buvo pradėtas 2006 m. sausio 17 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą (2) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
2. Su tyrimu susijusios šalys
(4) |
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, tiekėjams, žinomoms suinteresuotosioms asociacijoms ir susijusių eksportuojančių šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
(5) |
Skundą pateikę gamintojai, kiti Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, naudotojai ir tiekėjai pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to prašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių jas išklausyti, tokia galimybė buvo suteikta. |
(6) |
Siekdama, kad KLR ir Ukrainos eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija Kinijos ir Ukrainos valdžios institucijoms ir šių dviejų šalių žinomiems suinteresuotiesiems eksportuojantiems gamintojams išsiuntė prašymo formas. Viena KLR bendrovė paprašė, kad jai būtų taikomas RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba IR, jei atliekant tyrimą būtų nustatyta, kad ji neatitiko RER sąlygų. Vienintelis Ukrainos gamintojas paprašė jam taikyti tik IR. |
(7) |
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad atliekant tyrimą gali būti taikoma KLR eksportuotojų ir (arba) gamintojų atranka. Tačiau tik viena bendrovė bendradarbiavo ir pareiškė pageidavimą būti įtrauktai į atranką, todėl atranka nebuvo būtina. |
(8) |
Klausimynai buvo išsiųsti visoms suinteresuotosioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė trys Bendrijos gamintojai (vienas iš jų turi dvi gamybos įmones), trys nesusiję importuotojai, penki naudotojai, vienas tiekėjas, vienas KLR eksportuojantis gamintojas, vienas Turkijos eksportuojantis gamintojas, vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas ir vienas Čilės (galimos panašios šalies) gamintojas, kuris sutiko bendradarbiauti. |
(9) |
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga siekiant padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:
|
(10) |
Kadangi reikia nustatyti normaliąją vertę KLR ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams, kuriems negalėjo būti suteiktas RER, toliau nurodytos bendrovės patalpose buvo atliktas patikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis galimos panašios šalies, šiuo atveju Čilės, duomenimis:
|
3. Tiriamasis laikotarpis
(11) |
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Analizuojant žalos vertinimui svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(12) |
Nagrinėjamasis produktas yra pentaeritritolis (penta), kurio klasifikacinis KN kodas yra 2905 42 00. Tai iš formaldehido ir acetaldehido pagamintas bekvapis, baltas, permatomas, kristalinis kietas junginys, pasaulyje alkidinių dervų gamyboje dažniausiai naudojamas poliolis. Pagrindinė žaliava – metanolis, naudojamas formaldehidui, acetaldehidui ir natrio hidroksidui gaminti. |
(13) |
Alkidinės dervos, dažniausiai naudojamos dangoms, sudaro apie 60–70 % nagrinėjamojo produkto galutinio naudojimo. Kitos naudojimo sritys – sintetiniai tepalai šaldytuvų kompresoriams, kanifolijos esteriai, naudojami klijuose kaip lipnumą suteikianti medžiaga, ir pentaeritritolio tetranitratas (PETN). |
(14) |
Pasaulyje gaminamas trijų pagrindinių klasių pentaeritritolis, iš kurių dažniausiai gaminamas mono klasės pentaeritritolis. Kitos dvi klasės – techninė ir nitrinimo. Klasė priklauso nuo grynumo laipsnio, kurį apibrėžia mono pentaeritritolio ir dipentaeritritolio kiekis. Pavyzdžiui, mono klasėje mono pentaeritritolio kiekis yra 98 %, palyginti su 87 % techninėje klasėje. Tyrimas parodė, kad įprastinių klasių pentaeritritolio gamybos procesas iš esmės nesiskiria, todėl nustatyta, kad visų klasių pentaeritritolio gamybos sąnaudos yra vienodos. Be to, buvo nustatyta, kad visų klasių pentaeritritolis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis bei fizinėmis savybėmis ir yra naudojamas tais pačiais tikslais. |
(15) |
Mono ir techninės klasės pentaeritritolis kai kuriais atvejais tiekiamas labai mažų dalelių forma, o tai reiškia, kad produktas pateikiamas smulkinimui po gamybos proceso. Chemine prasme labai mažų dalelių pentaeritritolis yra visiškai tas pats produktas, tačiau dėl smulkinimo sąnaudos ir pardavimo kaina yra nežymiai didesnės. |
(16) |
Turkijos eksportuojantis gamintojas prieštaravo tik vienos pentaeritritolio rūšies, kuri apima tris skirtingas klases, t. y. mono, techninę ir nitrinimo, naudojimui. Jis teigė, kad būtent labai mažų dalelių pentaeritritolis turėtų būti laikomas atskira rūšimi. Su pastaruoju tvirtinimu buvo galima sutikti, ir labai mažų dalelių pentaeritritolis, kuris sudaro labai mažą Bendrijos pramonės gamybos dalį ir kurio, kaip buvo nustatyta, nė viena nagrinėjamoji šalis neeksportavo į Bendriją, šiame tyrime nebuvo įtrauktas į produkto apibrėžtąją sritį. Tačiau buvo manoma, kad nėra pagrindo tris skirtingas klases išskirti į tris skirtingas rūšis, nes jų sąnaudų ir kainų lygiai vienodi. Be to, reikėtų pažymėti, kad pentaeritritolis iš esmės yra prekė, kurią galutinis pirkėjas suvokia kaip vieną produktą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas ir palikta viena rūšis. |
(17) |
Remiantis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, gamybos procesu ir skirtingų produkto rūšių pakeičiamumu naudotojo požiūriu, nuspręsta, kad šiame tyrime visų klasių pentaeritritolis yra vienas produktas. |
2. Panašus produktas
(18) |
Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir nagrinėjamųjų šalių bei Japonijos, kuri pradžioje buvo pasirinkta kaip panaši šalis, gaminamas ir jų vidaus rinkoje parduodamas pentaeritritolis, kaip ir Bendrijos pramonės gaminamas ir Bendrijoje parduodamas pentaeritritolis, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis ir fizinėmis savybėmis bei naudojamas tais pačiais tikslais. |
(19) |
Todėl buvo padaryta preliminari išvada, kad šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
C. DEMPINGAS
1. Bendroji metodika
(20) |
Toliau aptariama bendroji metodika. Todėl pristatant išvadas dėl nagrinėjamųjų šalių vykdomo dempingo nagrinėjami tik kiekvienai eksportuojančiai šaliai būdingi klausimai. |
2. Normalioji vertė
(21) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia buvo nagrinėta, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pentaeritritolio pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, t. y. ar bendras tokio pardavimo kiekis sudaro ne mažiau kaip 5 % gamintojo bendro pardavimo eksportui į Bendriją kiekio. |
(22) |
Tuomet Komisija, nustatydama šio produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį, nagrinėjo, ar pentaeritritolio pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį galėtų būti vertinamas kaip pardavimas įprastomis prekybos sąlygomis. Tais atvejais, kai pentaeritritolio pardavimo grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekis sudarė daugiau kaip 80 % bendro pardavimo kiekio, ir kai svertinė vidutinė kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų vidurkis nepriklausomai nuo to, ar šis pardavimas buvo pelningas, ar ne. Tais atvejais, kai pentaeritritolio pelningo pardavimo kiekis sudarė 80 % to produkto bendro pardavimo kiekio arba buvo už jį mažesnis, arba kai svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip svertinis tik pelningo pardavimo vidurkis, jei šis pardavimas sudarė ne mažiau kaip 10 % bendro pentaeritritolio pardavimo kiekio. |
(23) |
Tais atvejais, kai pentaeritritolio pelningo pardavimo kiekis sudarė mažiau kaip 10 % bendro to produkto pardavimo kiekio, buvo nuspręsta, kad produkto pardavimo kiekis buvo nepakankamas, kad nustatant normaliąją vertę būtų galima remtis vidaus kaina. Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti gamintojo parduodamo pentaeritritolio vidaus kainų, turėjo būti taikomas kitas metodas. |
(24) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis kiekvieno gamintojo gamybos sąnaudomis, prie jų pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (PBA) bei pelno sumą. |
(25) |
Todėl Komisija nagrinėjo, ar duomenys apie kiekvieno susijusio gamintojo vidaus rinkoje patirtas PBA išlaidas bei gautą pelną buvo patikimi. |
(26) |
Faktinės PBA išlaidos vidaus rinkoje buvo laikomos patikimomis, jei susijusios bendrovės vidaus pardavimo kiekį buvo galima vertinti kaip tipišką, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Pelno vidaus rinkoje marža buvo nustatyta remiantis vidaus pardavimu įprastinėmis prekybos sąlygomis. |
(27) |
Visais atvejais, kai šių sąlygų nebuvo laikomasi, Komisija nagrinėjo, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktą buvo galima naudotis kilmės šalies eksportuotojų arba gamintojų vidaus rinkos duomenimis. Kai buvo gauti tik vieno eksportuojančio gamintojo patikimi duomenys, nebuvo galima nustatyti vidurkio, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkte, todėl buvo nagrinėta, ar laikomasi 2 straipsnio 6 dalies b punkto sąlygų, t. y. ar galima naudoti tiriamo eksportuotojo ar gamintojo tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamybos ir pardavimo duomenis. Kai šių duomenų nebuvo galima gauti arba jų nepateikė gamintojas, PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, t. y. remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu. |
3. Eksporto kaina
(28) |
Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo parduodamas eksportui nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, visų pirma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
a) Palyginimas
(29) |
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. |
b) Dempingo skirtumas
(30) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas kiekvienam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės ir svertinės vidutinės eksporto kainos palyginimu. |
4. Turkija
(31) |
Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas. |
a) Normalioji vertė
(32) |
Gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo iš esmės tipiškas, o visą pardavimą buvo galima vertinti kaip pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis. |
(33) |
Be to, buvo nustatyta, kad skirtingais pardavimo mėnesiais vidaus kainos smarkiai skyrėsi. |
(34) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir siekiant tinkamai atspindėti nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę per TL, manyta, kad šiuo konkrečiu atveju būtų tikslinga nustatyti nagrinėjamojo produkto mėnesinę normaliąją vertę. |
(35) |
Vidaus kainos buvo laikomos tinkamu pagrindu kiekvieno mėnesio normaliajai vertei nustatyti. Todėl normalioji vertė buvo pagrįsta nepriklausomų pirkėjų Turkijos vidaus rinkoje kiekvieną TL mėnesį faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. |
b) Eksporto kaina
(36) |
Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo parduotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalį, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
(37) |
Norint užtikrinti tinkamą palyginimą atsižvelgiant į normaliosios vertės svyravimus per TL, buvo manoma, kad būtų tikslinga nustatyti TL mėnesinę svertinę vidutinę eksporto kainą. |
c) Palyginimas
(38) |
Atlikti koregavimai, atsižvelgiant į transporto, draudimo, krovimo ir kredito sąnaudų, nuolaidų, komisinių ir lengvatų skirtumus. |
(39) |
Nustatyta, kad draudimo sąnaudos, suteiktos nuolaidos ir pakavimo išlaidos, apie kurias buvo pranešta, šiek tiek skyrėsi nuo eksportuojančio gamintojo buhalterinių duomenų. Todėl koregavimų sumos buvo atitinkamai pataisytos. |
(40) |
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad eksportuojantis gamintojas sumokėjo didelę sumą už konsultacines paslaugas. Bendrovė teigė, kad tokie mokesčiai nėra koregavimo pagrindas ir todėl neturėtų būti išskaičiuoti nei iš eksporto, nei vidaus pardavimo kainos. Tačiau nustatyta, kad šios išlaidos darė poveikį nagrinėjamojo produkto sąnaudoms ir kainoms, todėl turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl remiantis kiekiu atitinkama suma buvo priskirta nagrinėjamam pardavimui (pardavimas vidaus rinkoje, EB pardavimas ir pardavimas trečiosioms šalims) ir išskaičiuota iš pardavimo kainos, tai atliekant kaip koregavimą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punkte. |
(41) |
Vertinant kredito sąnaudas nustatyta, kad TL palūkanų norma, apie kurią buvo pranešta, neatspindėjo faktinių trumpalaikių finansavimo sąnaudų, kurias patyrė bendrovė. Todėl kredito sąnaudos buvo atitinkamai pakoreguotos. |
d) Dempingo skirtumas
(42) |
Kadangi eksporto kainos aiškiai skyrėsi nelygu laikotarpis, manyta, kad skaičiuojant dempingo skirtumą į tokį aspektą reikėtų atsižvelgti. Todėl buvo palyginta kiekvieno mėnesio nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė eksporto kaina ir svertinė vidutinė normalioji vertė. |
(43) |
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas procentais išreikštas CIF grynosios kainos Bendrijos pasienyje dempingo skirtumas buvo mažesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą de minimis ribinę vertę. |
(44) |
Pažymima, kad dempingo skirtumas taip pat būtų de minimis, jei būtų lyginta svertinė vidutinė normalioji vertė ir atskiri eksporto sandoriai. Tačiau buvo nustatyta, kad toks palyginimas yra netinkamas. Buvo nustatytas priklausomai nuo mėnesio smarkiai besiskiriančių eksporto kainų modelis (buvo pastebėta, kad skirtingais TL mėnesiais eksporto kainos skiriasi iki 20 %, 2005 m. gegužės – spalio mėnesiais kainos buvo gerokai mažesnės), o mėnesinės normaliosios vertės taip pat panašiai keitėsi. Šie skirtumai atsirado dėl to, kad su pagrindinėmis žaliavomis, kurios sudaro didelę nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų dalį, susijusi padėtis keitėsi panašiai. Taigi 42 konstatuojamojoje dalyje aprašytas metodas atspindi visą vykdomo dempingo apimtį. |
(45) |
Kadangi paaiškėjo, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksportas sudarė visą Turkijos nagrinėjamojo produkto eksportą į Bendriją, nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas būtų nebendradarbiavęs. |
(46) |
Todėl su Turkija susijęs tyrimas turėtų būti nutrauktas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. |
5. Kinijos Liaudies Respublika (KLR) ir Ukraina
a) Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(47) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose, susijusiuose su KLR ir Ukrainos kilmės produktų importu, normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. |
(48) |
Trumpumo ir aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti RER kriterijai:
|
(49) |
Vienas KLR eksportuojantis gamintojas paprašė jam taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą RER prašymo formą. Komisija šios bendrovės patalpose surinko ir patikrino visą, jos manymu, reikalingą informaciją, pateiktą prašyme suteikti RER. |
(50) |
Atlikus tyrimą nustatyta, kad šios bendrovės RER prašymas turėjo būti atmestas, nes bendrovė nesilaikė neatitiko minėto pirmo, antro ir trečio kriterijaus reikalavimų. |
(51) |
Atsižvelgiant į tai, kad valstybinės įmonės yra pagrindiniai akcininkai ir kad šių akcininkų paskirti direktoriai direktorių valdyboje užima neproporcingai daug leidžiančių kontroliuoti vietų, buvo nustatyta, kad valstybė galėjo daryti didelę įtaką bendrovės verslo sprendimams, susijusiems su įprastiniu valdymu, pelno paskirstymu, naujų akcijų leidimu, kapitalo didinimu, įstatų keitimu bei bendrovės likvidavimu, ir todėl tokie sprendimai buvo priimami neatsižvelgiant į rinkos sąlygas. |
(52) |
Be to, bendrovės sąskaitose neatsispindėjo tikra finansinė padėtis, nes bendrovė be pateisinimo atliko kai kuriuos ilgalaikio turto nusidėvėjimo perskirstymus, o tai yra 1–13 TAS pažeidimas. Minėtas faktas ir tai, kad bendrovės auditoriai neišreiškė jokių abejonių arba nenurodė jokių paaiškinimų dėl nustatytos praktikos, buvo aiškus tarptautinių apskaitos standartų pažeidimas. |
(53) |
Kalbant apie pradinio turto vertinimą, bendrovė negalėjo paaiškinti, kuo remiantis buvo atliktas toks vertinimas. Pagaliau bendrovė negalėjo pateikti jokio biurų pastato nuomos mokėjimo įrodymo. Abu trūkumai parodė, kad esama svarbių iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. |
(54) |
Buvo konsultuojamasi su Patariamuoju komitetu, o tiesiogiai susijusioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau minėtų išvadų. Tačiau jokių pastabų nebuvo gauta. Be to, Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir pritarti sprendimui dėl RER. |
(55) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad Kinijos eksportuojančiam gamintojui neturėtų būti suteiktas RER. |
b) Individualus režimas (IR)
(56) |
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus individualiam režimui gauti. |
(57) |
Kinijos eksportuojantis gamintojas, kuriam negalėjo būti suteiktas RER, prašė taip pat jam suteikti IR, jei jam nebūtų suteiktas RER. Tačiau, kaip apibrėžta 51 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad valstybė per savo atstovus bendrovės direktorių valdyboje daro didelį poveikį eksporto kainoms ir kiekiui bei pardavimo sąlygoms ir terminams ir dėl to negalima manyti, kad kainos buvo laisvai nustatytos. Be to, toks valstybės kišimasis, susijęs su įprastiniu bendrovės valdymu, reiškė, kad gali būti, jog šiam eksportuotojui nustačius individualią muito normą atsiras muito vengimo pavojus. |
(58) |
Todėl ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuojantis gamintojas neatitiko visų reikalavimų suteikti IR pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį, IR jam negalėjo būti suteiktas. |
(59) |
Vienintelis Ukrainos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kuris neprašė jam suteikti RER, pateikė IR prašymą. Tačiau Ukrainoje nėra kito žinomo pentaeritritolio gamintojo, o tai patvirtina faktas, kad pentaeritritolio eksportas iš Ukrainos į Bendriją, apie kurį pranešė bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, atitiko Eurostato nurodytą kiekį. Todėl buvo nustatyta, kad nereikia priimti sprendimo dėl to, ar šiam eksportuojančiam gamintojui reikėtų suteikti IR, nes jam bet kuriuo atveju būtų nustatytas vienintelis visos šalies teritorijoje galiojantis muitas. |
c) Normalioji vertė
i) Panaši šalis
(60) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, turi būti nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje. |
(61) |
Siekdama nustatyti normaliąją vertę KLR ir Ukrainai, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė ketinanti Japoniją pasirinkti tinkama panašia šalimi ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas šiuo klausimu. Nė viena suinteresuotoji šalis šiam pasiūlymui neprieštaravo. |
(62) |
Komisija susisiekė su žinomu pentaeritritolio gamintoju Japonijoje ir paprašė jo bendradarbiauti atliekant šį tyrimą. Tačiau bendradarbiauta nebuvo. |
(63) |
Pradžioje su šiuo tyrimu susijusios šalys nebuvo atrinktos, nes nebuvo bendradarbiauta arba jų vidaus rinka galėjo būti iškraipyta dėl taikomo dempingo. Todėl Komisija kreipėsi į visus kitus žinomus gamintojus kitose šalyse, kuriose gaminamas pentaeritritolis, kaip antai Čilėje, Taivane, Brazilijoje ir Korėjos Respublikoje, kviesdama juos bendradarbiauti. |
(64) |
Tik Čilės gamintojas sutiko bendradarbiauti. Nors Čilėje buvo tik vienas gamintojas, Čilės pentaeritritolio vidaus rinkai per TL poveikį darė didelė konkurencija su importu iš Kinijos, Taivano, JAV, Švedijos ir Korėjos Respublikos, nes Čilėje netaikomos kvotos ar kiti kiekybiniai importo apribojimai. |
(65) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta preliminari išvada, kad Čilė buvo tinkamiausia ir pagrįsčiausia panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį. |
(66) |
Todėl šiam gamintojui buvo nusiųstas klausimynas, kuriame jis turėjo pateikti informaciją apie panašaus produkto vidaus pardavimo kainas ir gamybos sąnaudas, o duomenys, kuriuos minėtas gamintojas nurodė savo atsakymuose, buvo patikrinti vietoje. |
(67) |
Tačiau atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendradarbiaujantis Turkijos eksportuojantis gamintojas dempingo netaikė. Turkijos pentaeritritolio rinkoje nebuvo akivaizdžių iškraipymų, o Turkijos gamintojo taikytas gamybos procesas ir naudotos žaliavos yra panašesnės į Kinijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų taikytą gamybos procesą ir naudotas žaliavas. |
(68) |
Todėl buvo padaryta išvada, kad šiame tyrime Turkija galėtų būti laikoma pagrįsta panašia šalimi. |
ii) Normaliosios vertės nustatymas panašioje šalyje
(69) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo. |
(70) |
Normalioji vertė buvo nustatyta, kaip aprašyta 32–35 konstatuojamosiose dalyse. |
d) Eksporto kainos
(71) |
Visas Kinijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Bendriją buvo atliekamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
(72) |
Kadangi buvo nustatyta, kad vidutinė normalioji viso TL vertė nebuvo tipiška, dėl 33–37 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių buvo nustatytos mėnesinės vidutinės eksporto kainos. |
e) Palyginimas
(73) |
Prireikus ir pagrįstais atvejais buvo koreguojamos transporto, draudimo, tvarkymo ir papildomos sąnaudos bei pakavimo, kredito ir banko mokesčiai. |
f) Dempingo skirtumai
(74) |
Kiekvieno eksportuojančio gamintojo, kuriam nebuvo suteiktas RER, atveju panašiai šaliai nustatyta mėnesinė vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su mėnesine vidutine svertine eksporto į Bendriją kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
(75) |
KLR atveju bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksportuotas pentaeritritolio kiekis remiantis Eurostato duomenimis sudarė daug mažiau nei 70 % viso per TL iš minėtos šalies importuoto pentaeritritolio kiekio. Todėl nebendradarbiaujantiems KLR eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėjo būti nustatytas remiantis turimais faktais. Taigi buvo manoma, kad bendradarbiaujančiam gamintojui būtina dempingo skirtumą nustatyti remiantis didžiausiais dempingo kaina sudarytais sandoriais. Šis metodas buvo laikomas būtinu, kad nebūtų suteikiami privalumai už nebendradarbiavimą, ir dėl to, kad nebuvo požymių, jog nebendradarbiavusi šalis būtų vykdžiusi žemesnio lygio dempingą. |
(76) |
Todėl visoje šalies teritorijoje galiojantis vidutinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas naudojantis abiejų eksportuotojų grupių, t. y. bendradarbiaujančiųjų ir nebendradarbiaujančiųjų, CIF verte kaip svertiniu veiksniu. |
(77) |
Ukraina, kaip išdėstyta 59 konstatuojamojoje dalyje, visapusiškai bendradarbiavo, todėl buvo manoma, kad būtų tikslinga nustatyti tokio paties dydžio visoje šalies teritorijoje galiojantį dempingo skirtumą, koks buvo nustatytas vienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui. |
(78) |
Procentais išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra toks:
|
6. Rusija ir Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV)
(79) |
Nė vienas Rusijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų gamintojas šiame tyrime nebendradarbiavo. Dėl šios priežasties ir dėl to, kad nėra jokio kito tinkamesnio pagrindo, visoje šalies teritorijoje galiojantis dempingo skirtumas buvo laikinai nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais, t. y. skunde pateiktais duomenimis. |
(80) |
Procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
|
D. ŽALA
1. Bendrijos gamyba
(81) |
Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašų produktą Bendrijoje gamina penki gamintojai, iš kurių vienas turi dvi gamybos įmones. Skundas buvo pateiktas dviejų iš minėtų gamintojų vardu. Inicijavus tyrimą trečias gamintojas nusprendė jį paremti visapusiškai bendradarbiaudamas. Du likę gamintojai pateikė bendrus duomenis apie gamybą ir pardavimą ir išreiškė pritarimą tyrimui. |
(82) |
Taigi Bendrijos produkcijos kiekis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį buvo laikinai apskaičiuotas sudedant trijų Bendrijos bendradarbiaujančių gamintojų pagamintą kiekį ir dviejų kitų Bendrijos gamintojų pagamintą kiekį, atsižvelgiant į jų pateiktus duomenis. Tokiu pagrindu bendra panašaus produkto gamyba Bendrijoje per TL sudarė 115 609 tonas. |
2. Bendrijos pramonės apibrėžimas
(83) |
Trijų Bendrijos gamintojų, kurie visapusiškai bendradarbiavo šiame tyrime, gamyba sudaro 94 % panašaus produkto gamybos Bendrijoje. Todėl manoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
3. Bendrijos suvartojimas
(84) |
Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis žinomų Bendrijos gamintojų pardavimo kiekiu ir Eurostato duomenimis apie susijusį KN kodą atitinkančių produktų importą iš visų trečiųjų šalių. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad tik vienas iš dviejų skundo nepateikusių Bendrijos gamintojų pateikė viso nagrinėjamojo laikotarpio pardavimo duomenis. Todėl į kito gamintojo pardavimo duomenis nebuvo atsižvelgta, nes jie aprėpė tik TL. Šio pardavimo kiekis nebuvo didelis, todėl jį atmetus poveikis bendrai padėčiai nedaromas. Kaip nurodyta tolesnėje lentelėje, nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto suvartojimas Bendrijoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %. 2003–2004 m. paklausa nesikeitė, o per TL sumažėjo 9 %, palyginti su ankstesniais metais.
|
4. Importas į Bendriją iš nagrinėjamųjų šalių
a) Kumuliacija
(85) |
Komisija svarstė, ar KLR, JAV, Turkijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės pentaeritritolio importo poveikis turėtų būti vertinamas bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. Primenama, kad buvo nustatyta, jog iš Turkijos produktas nebuvo importuojamas dempingo kaina, ir todėl tyrimas, susijęs su importu iš šios šalies, turėtų būti nutrauktas. |
b) Dempingo skirtumas ir importo kiekis
(86) |
Vidutiniai dempingo skirtumai, nustatyti kiekvienai iš likusių keturių šalių, iš tyrimo taikymo srities pašalinus Turkiją, viršija de minimis ribinę vertę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo iš kiekvienos šios šalies kiekis nėra nežymus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje, per TL KLR užimama rinkos dalis sudarė 1,8 %, Rusijos – 1,5 %, Ukrainos – 3,7 %, o JAV – 1,9 %. |
c) Konkurencijos sąlygos
(87) |
Importo iš KLR, Rusijos ir Ukrainos kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo, panašiai didėjo ir kainos, o tai priverstinai sumažino Bendrijos pramonės kainas. |
(88) |
Kaip minėta pirmiau, buvo nustatyta, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuojamas nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos pramonės gaminamas ir parduodamas panašus produktas pasižymi tomis pačiomis techninėmis, fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei naudojamas tais pačiais tikslais. Be to, visi produktai parduodami tais pačiais kanalais tiems patiems pirkėjams, taigi jie konkuruoja tarpusavyje. |
(89) |
Buvo nustatyta, kad dėl importo iš JAV Bendrijos pramonės kainos nebuvo priverstinai sumažintos (žr. 141 konstatuojamąją dalį). Iš tiesų paaiškėjo, kad JAV eksportuotojų kainodara visiškai skiriasi nuo kitų nagrinėjamųjų šalių eksportuotojų kainodaros. Faktiškai JAV, taikydama didesnes nei kitų trijų šalių kainas, sugebėjo padidinti užimamą Bendrijos rinkos dalį. Tai galima paaiškinti tuo, kad vienas JAV eksportuojantis gamintojas labai sėkmingai veikė skirtinguose rinkos segmentuose, kuriuose galima taikyti didesnes kainas. Tokiomis aplinkybėmis buvo nuspręsta, kad būtų netinkama importą iš JAV ir importą dempingo kaina iš KLR, Rusijos ir Ukrainos vertinti bendrai, atsižvelgiant į konkurencijos tarp importo iš JAV ir, viena vertus, importo dempingo kaina iš trijų nagrinėjamųjų šalių bei, kita vertus, Bendrijos panašaus produkto sąlygas. |
(90) |
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad buvo laikomasi sąlygų, pateisinančių KLR, Rusijos ir Ukrainos kilmės pentaeritritolio importo kumuliaciją. |
d) Bendras kiekis ir rinkos dalis
(91) |
Importo iš KLR, Rusijos ir Ukrainos kiekis, nustatytas atsižvelgiant į Eurostato duomenis, itin padidėjo nuo 1 235 tonų 2002 m. iki 5 136 tonų per TL. Jų bendra rinkos dalis per tą patį laikotarpį nuolatos didėjo nuo 1 iki 7 %. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į mažėjantį suvartojimą.
|
e) Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(92) |
Informacija apie viso importo iš trijų šalių kainas buvo gauta iš Eurostato. Pateiktoje lentelėje parodyta, kaip keitėsi vidutinės importo iš KLR, Rusijos ir Ukrainos kainos. Per nagrinėjamąjį laikotarpį šios kainos sumažėjo 13 %.
|
(93) |
Nustatydama, ar buvo priverstinai mažinamos kainos, Komisija nagrinėjo TL duomenis. Atitinkamomis Bendrijos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos pagal gamintojo kainos lygį, t. y. išskyrus krovinių transporto Bendrijoje išlaidas ir atėmus nuolaidų bei lengvatų sumą. Šios kainos buvo palygintos su importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių kainomis. Rusijos atveju, atsižvelgiant į tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, svertinė vidutinė eksporto kaina buvo nustatyta pagal Eurostato duomenis. KLR ir Ukrainos atveju kainos buvo lyginamos su eksporto kainomis, kurias nustatė bendradarbiaujantys gamintojai, atėmus nuolaidų sumas ir prireikus pakoregavus atsižvelgiant į CIF kainas Bendrijos pasienyje, kurios savo ruožtu buvo pakoreguotos atsižvelgiant į muitinio įforminimo išlaidas bei išlaidas po importo. Abiem atvejais buvo nustatyta, kad kainos buvo tipiškos, nes Ukrainoje yra tik vienas pentaeritritolio gamintojas, o KLR bendradarbiaujančio gamintojo eksportas sudaro apytikriai pusę viso iš KLR į EB eksportuoto pentaeritritolio kiekio. |
(94) |
Šis palyginimas parodė, kad per TL svertiniai vidutiniai priverstinio kainų mažinimo skirtumai KLR atveju buvo 11,3 %, Ukrainos – 6,2 %, o Rusijos – 11,9 %. |
5. Bendrijos pramonės padėtis
(95) |
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo analizuojami visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį pramonės būklei. |
a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
(96) |
2002 m. – TL gamyba sumažėjo 3 %. 2004 m. gamyba padidėjo dėl to, kad padidėjo vieno gamintojo gamybos pajėgumai. Produkcijos kiekis kito taip:
|
(97) |
Gamybos pajėgumai buvo nustatyti remiantis nominaliu Bendrijos pramonės gamybos įmonių pajėgumu, atsižvelgiant į gamybos pertrūkius. Gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %. Gamybos pajėgumai labiausiai padidėjo 2004 m., taip įvyko dėl to, kad vienas gamintojas sėkmingai pašalino gamybos trūkumus ir kad to paties gamintojo antroji gamybos įmonė buvo reorganizuota. |
(98) |
Sumažėjus produkcijos kiekiui ir nežymiai padidėjus pajėgumams, pajėgumų panaudojimas sumažėjo nuo 95 % 2002 m. iki 87 % per TL.
|
b) Atsargos
(99) |
Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos padidėjo daugiau kaip du kartus, o tai rodė, kad Bendrijos pramonei vis sunkiau parduoti produktus Bendrijos rinkoje.
|
c) Pardavimo kiekis, rinkos dalys ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje
(100) |
Bendrijos pramonės pentaeritritolio pardavimas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje nuolatos mažėjo nuo 64 663 tonų 2002 m. iki 54 543 tonų per TL, t. y. 16 %. Todėl pardavimo kiekio sumažėjimas buvo staigesnis, nei Bendrijos suvartojimo mažėjimas, kuris, kaip nurodyta pirmiau, per tą patį laikotarpį sumažėjo 12 %. Taigi pramonė neteko apytikriai 3 procentinių punktų rinkos dalies. Rinkos dalis sumažėjo nuo 78 % 2002 m. iki 75 % per TL.
|
(101) |
Vidutinės pardavimo kainos nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 11 %. 2002–2003 m. kainos nežymiai padidėjo, o po to vėl sumažėjo ir per TL pasiekė žemiausią lygį, t. y. 1 040 EUR/toną. |
(102) |
Kainų mažėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į Bendrijos pramonės bandymus konkuruoti su importu dempingo kaina. Tačiau dabartinis kainų lygis yra netinkamas, nes Bendrijos pramonė, siekdama išlikti rinkoje, yra priversta parduoti mažesnėmis už gamybos sąnaudas kainomis.
|
d) Pelningumas ir grynųjų pinigų srautai
(103) |
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės pelningumas smarkiai sumažėjo nuo 12,6 % 2002 m. iki – 11,5 % per TL. Pagrindinė tokios raidos priežastis yra tai, kad žaliavų, visų pirma metanolio, kuris sudaro apie 25 % gamybos sąnaudų, kainų padidėjimas negalėjo būti perkeltas galutiniams vartotojams dėl to, kad iš nagrinėjamųjų šalių produktas buvo importuojamas žemomis kainomis.
|
(104) |
Be to, per nagrinėjamąjį laikotarpį grynųjų pinigų srautai, kaip ir pelningumas, sumažėjo ir per TL tapo neigiami. Neigiamą grynųjų pinigų srauto absoliutaus lygio sumažėjimą laikotarpio pabaigoje lėmė sumažėjęs produkcijos ir pardavimo kiekis.
|
e) Investicijos, investicijų grąža ir galimybė pritraukti kapitalą
(105) |
Investicijos per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo. Tačiau pagrindinės investicijos buvo padarytos 2003 m., kai Bendrijos pramonė dar dirbo pelningai. Investicijos per TL buvo susijusios su vieno gamintojo gamybos trūkumų šalinimu ir kito gamintojo gamybos įrangos atnaujinimu, kad ji atitiktų aplinkos apsaugos reikalavimus.
|
(106) |
Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo per TL buvo neigiama ir per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo, o tai rodo pirmiau minėtą neigiamą pelningumo tendenciją.
|
(107) |
Nebuvo požymių, kad Bendrijos pramonė, kurią sudaro didelės bendrovės, gaminančios ir kitus produktus, būtų susidūrusios su problemomis pritraukti kapitalo savo veiklai, todėl buvo padaryta išvada, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė galėjo pritraukti kapitalo savo veiklai. |
f) Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis
(108) |
Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis kito taip:
|
(109) |
Darbuotojų skaičius per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 3 %. Taip atsitiko dėl to, kad vienas Bendrijos gamintojas vykdė reorganizaciją ir todėl darbuotojų, dirbančių su pentaeritritoliu, skaičius buvo perskirstytas, nors bendras bendrovės darbuotojų skaičius nepakito. Dėl nedidelio darbuotojų skaičiaus padidėjimo ir produkcijos kiekio mažėjimo našumas per nagrinėjamąjį laikotarpį kito neigiamai. |
(110) |
Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 4 %, šis padidėjimas buvo mažesnis už infliacijos didėjimą per tą patį laikotarpį. |
g) Augimas
(111) |
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos suvartojimas sumažėjo 12 %, tačiau Bendrijos pramonės pardavimo kiekis sumažėjo 16 %, importo iš KLR, Rusijos ir Ukrainos kiekis padidėjo daugiau nei 300 %, o importo iš JAV – daugiau nei 700 %. Todėl Bendrijos pramonė prarado dalį savo rinkos dalies, o nagrinėjamojo importo rinkos dalis padidėjo. |
h) Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo
(112) |
KLR, Rusijai, Ukrainai ir JAV nustatyti dempingo skirtumai nurodyti dempingo skirsnyje. Šie skirtumai yra akivaizdžiai didesni už de minimis. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
(113) |
Bendrija neatsigauna nuo ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikio, nes tokie tyrimai anksčiau nebuvo atliekami. |
6. Išvada dėl žalos
(114) |
Atlikus žalos rodiklių analizę nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis smarkiai pablogėjo po 2002 m. ir per TL pasiekė žemiausią lygį, kai pramonės nuostoliai sudarė 11,5 %. |
(115) |
Per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjant suvartojimui per tą patį laikotarpį Bendrijos gamyba sumažėjo 3 %, o pajėgumų panaudojimas – 8 %. Pardavimas Bendrijos rinkoje sumažėjo 16 % kiekio atžvilgiu ir 25 % vertės atžvilgiu. Šią raidą įrodo ir padidėjusios atsargos, kurios per nagrinėjamąjį laikotarpį beveik padvigubėjo. Dėl to rinkos dalis sumažėjo nuo 78 % 2002 m. iki 75 % per TL. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės vieneto kainos sumažėjo 11 %, o tai neatspindi žaliavų kainų padidėjimo per tą patį laikotarpį. Kad neprarastų dar didesnės rinkos dalies ir kad galėtų toliau gaminti, Bendrijos pramonė neturėjo kitos išeities, tik mažinti kainas pagal importo dempingo kaina nustatytą lygį. Dėl to pelningumas per TL smarkiai sumažėjo. |
(116) |
Dauguma kitų žalos rodiklių taip pat patvirtina neigiamą Bendrijos pramonės padėtį. Investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai buvo neigiami, sumažėjo našumas. Tačiau investicijos didėjo. Nepaisant to, investicijos per TL, t. y. Bendrijos pramonės nuostolių metais, buvo skirtos gamybos trūkumų šalinimui ir įrangos atnaujinimui, siekiant laikytis aplinkos apsaugos reikalavimų, o ne naujai gamybos įrangai. Darbuotojų skaičius nežymiai padidėjo dėl to, kad vienas gamintojas vykdė reorganizaciją, tačiau nesamdė naujų darbuotojų, tuo metu, kai ekonominė padėtis blogėjo. |
(117) |
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Preliminari pastaba
(118) |
Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis buvo nagrinėjama, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė tokią rimtą žalą, jog ją būtų galima laikyti materialia. Taip pat buvo nagrinėjami kiti be importo dempingo kaina žinomi veiksniai, kurie taip pat galėtų daryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, jog šių veiksnių padaryta žala nebūtų priskirta importui dempingo kaina. |
2. Importo dempingo kaina poveikis
(119) |
Primenama, kad buvo nustatyta, jog Turkijos, kurios rinkos dalis per TL sudarė 8,6 %, dempingo skirtumas buvo žemesnis už de minimis ribinę vertę. Todėl į Turkijos kilmės importą nebuvo atsižvelgta analizuojant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonės patirtai žalai. Bendra likusių keturių šalių užimama rinkos dalis per TL sudarė 9 %. |
(120) |
Importo iš KLR, Rusijos ir Ukrainos kiekis itin padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį tiek absoliutaus dydžio, tiek užimamos rinkos dalies atžvilgiu. Iš tiesų 2002 m. kiekis buvo beveik nežymus ir sudarė vos 1 235 tonas o per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 316 %, t. y. iki 5 136 tonų per TL. Bendra užimama rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 1 iki 7 %. Svertinės vidutinės importo kainos sumažėjo 13 %, dėl to per TL buvo akivaizdžiai priverstinai mažinamos kainos. Taigi žymus importo daug žemesnėmis nei Bendrijos pramonės kainos kiekio iš trijų nagrinėjamųjų šalių padidėjimas ir šių šalių užimamos rinkos dalies padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sutapo su akivaizdžiu Bendrijos pramonės bendros finansinės padėties pablogėjimu per tą patį laikotarpį. |
(121) |
Bendrijos pramonė teigė, kad net nedidelę rinkos dalį užimantis importas dempingo kaina dėl verslo pobūdžio sutrikdė rinką. Pentaeritritolis yra biržos prekė, ir rinkoje pasiūlyta mažiausia kaina iš esmės lemia rinkos kainą, prie kurios turi prisitaikyti kiti gamintojai, jei jie nori išsaugoti savo užsakymus. Tai įrodo per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjusi Bendrijos pramonės pardavimo kaina, kai pagrindinių žaliavų (metanolio) kaina staiga padidėjo. Bendrijos pramonė tvirtina, kad ji negalėjo perkelti žaliavų kainų padidėjimo pirkėjams dėl stipraus importo dempingo kaina daromo spaudimo kainoms. Dėl to itin sumažėjo pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai. |
(122) |
Nepaisant to, atidžiau nagrinėjant pokyčius paaiškėjo, kad Bendrijos pramonės finansinė padėtis smarkiai pablogėjo per TL. Per metus iki TL importas iš KLR, Rusijos ir Ukrainos pastebimai padidėjo nuo 1 235 tonų 2002 m. iki 4 752 tonų 2004 m., t. y. 285 %, o šių šalių kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 9 %. Tačiau šio importo padidėjimo poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nebuvo ypatingai didelis, t. y. pardavimo kiekiui sumažėjus 9 %, o kainoms – 1 %, 2004 m. pasiektas pelno lygis buvo priimtinas (5,7 %). Per TL Bendrijos pramonės pardavimo sumažėjimas 7 % sutapo su tolesniu importo iš nagrinėjamųjų šalių didėjimu (8 %), o tai buvo pakankamai nedidelis padidėjimas, palyginti su per ankstesnius dvejus metus pasiektu lygiu. Tačiau tik per TL Bendrijos pramonės pelningumas itin sumažėjo (iki – 11,5 %), o finansinė padėtis ypatingai pablogėjo. |
(123) |
Remiantis pirmiau išdėstytais svarstymais aišku, kad analizuojant visą nagrinėjamąjį laikotarpį esama tam tikro ryšio tarp importo dempingo kaina pokyčių ir Bendrijos pramonės patirtos žalos. Tačiau atrodo, kad vien importas dempingo kaina nepaaiškina staigaus Bendrijos pramonės pelningumo sumažėjimo per TL. Todėl negalima daryti išvados, kad importas dempingo kaina būtų daręs lemiamą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, kuri labiausiai pablogėjo per TL. |
3. Kitų veiksnių poveikis
a) EB suvartojimo mažėjimas
(124) |
Pentaeritritolio suvartojimas Bendrijoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %. Pasirodo, ši suvartojimo mažėjimo tendencija yra susijusi su sumažėjusia alkidinių dervų paklausa dažų pramonėje, kuri sudaro apie 70 % pentaeritritolio galutinio sunaudojimo Bendrijos rinkoje. Apsilankius pas pramoninį pentaeritritolio naudotoją, kuris gamina alkidines dervas dažų pramonei, buvo nustatyta, kad tikėtina, jog alkidinių dervų paklausa ateityje dar labiau mažės dėl būsimų aplinkos apsaugą reglamentuojančių teisės aktų pasikeitimų, nes bus nustatyti architektūriniais ir pramoniniais tikslais naudojamų dažų lakiųjų organinių junginių (LOJ) išmetamų kiekių apribojimai. Kadangi alkidinės dervos nėra tokios LOJ tinkamos, kaip kitos technologijos, todėl tikimasi, kad jos bus mažiau naudojamos dažuose. |
(125) |
Bendrijos pramonės pardavimo kiekis sumažėjo 16 %, o užimama rinkos dalis sumažėjo trimis procentiniais punktais nuo 78 % 2002 m. iki 75 % per TL. Importo iš KLR, Rusijos ir Ukrainos kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 316 %, dėl to šių šalių užimama rinkos dalis padidėjo nuo 1 iki 7 % ir užėmė Bendrijos pramonės prarastą rinkos dalį. Todėl tik pentaeritritolio paklausos mažėjimu Bendrijoje negalima paaiškinti Bendrijos pramonės padėties blogėjimo per nagrinėjamąjį laikotarpį. |
(126) |
Tačiau metinis suvartojimo kitimas rodo, kad suvartojimas daug sparčiau mažėjo 2004 m. – TL (9 %), palyginti su ankstesniais metais. Iš tiesų 2003–2004 m. suvartojimas nekito, o 2002–2003 m. padidėjo 3 %. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad suvartojimo mažėjimas sutampa su laikotarpiu, kai Bendrijos pramonė pradėjo dirbti nuostolingai, negalima atmesti galimybės, kad sumažėjusi pentaeritritolio paklausa Bendrijos rinkoje darė poveikį Bendrijos pramonės žalingai padėčiai. |
b) Importas iš kitų trečiųjų šalių
(127) |
Importas iš kitų trečiųjų šalių (penkių didžiausių):
|
(128) |
Remiantis Eurostato duomenimis ir atliekant tyrimą surinkta informacija pagrindinės trečiosios šalys, iš kurių buvo importuojamas pentaeritritolis, yra Čilė, Indija ir Taivanas. Prie kitų trečiųjų šalių importo pridėjus importą iš Turkijos, bendras iš kitų trečiųjų šalių importuotas kiekis padidėjo 12 % nuo 8 586 tonų 2002 m. iki 9 636 tonų per TL. Tai atitinka jų bendrai užimamos rinkos dalies padidėjimą nuo 10 iki 13 %. Importo iš trečiųjų šalių kainų lygis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo kur kas didesnis už Bendrijos pramonės kainų lygį. Taigi importas iš kitų trečiųjų šalių kainomis, kurios buvo kur kas didesnės už Bendrijos pramonės kainas, konkuruodamas su importu dempingo kaina, sugebėjo padidinti užimamą rinkos dalį trimis procentiniais punktais. |
(129) |
Tačiau reikėtų pažymėti, kad importo iš kitų trečiųjų šalių tendencijos buvo skirtingos, palyginti su importu dempingo kaina, nes daugiausia iš kitų trečiųjų šalių buvo importuojama 2004 m., tuo tarpu per TL, kai Bendrijos pramonė patyrė nuostolių, importas iš trečiųjų šalių vėl sumažėjo 22 %, palyginti su ankstesniais metais. Be to, jų vidutinės kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 11 %, o užimama rinkos dalis – dviem procentiniais punktais. Atrodo, kad tokie duomenys liudija, jog nuo 2004 m. mažos rinkos kainos darė poveikį ir kitų trečiųjų šalių gamintojams. Nepaisant to, jų kainos ir per TL buvo didesnės už Bendrijos pramonės kainas. |
c) Bendrijos pramonės eksportas
(130) |
Be to, buvo nagrinėjama, ar Bendrijos pramonės eksportas į ne EB šalis galėjo daryti žalą per nagrinėjamąjį laikotarpį. Eksportas nesusijusiems pirkėjams ne EB šalyse sudarė beveik pusę Bendrijos pramonės panašaus produkto pardavimo per nagrinėjamąjį laikotarpį. 2002 m. – TL eksporto kiekis padidėjo 3 %, o vidutinės eksporto kainos sumažėjo 7 %.
|
(131) |
Net jei pardavimo eksportui kiekis padidėjo tik nežymiai, faktas, kad vidutinės eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo mažesnės už vidutines pardavimo kainas Bendrijos rinkoje ir netgi už vieneto gamybos sąnaudas, be abejo padarė neigiamą poveikį bendrai Bendrijos pramonės finansinei padėčiai, net jei tai ir nedarė tiesioginės įtakos pelningumui Bendrijos rinkoje. Todėl negalima atmesti galimybės, kad Bendrijos pramonei žalą taip pat netiesiogiai darė neigiami pelningumo pokyčiai eksporto rinkose, nes tai darytų poveikį, pavyzdžiui, Bendrijos pramonės galimybėms daryti naujas investicijas arba samdyti naujus darbuotojus. |
d) Kiti Bendrijos gamintojai
(132) |
Skundo neteikusio Bendrijos gamintojo, kuris pateikė viso nagrinėjamojo laikotarpio duomenis, pardavimo kiekis sumažėjo netgi dar labiau, nei Bendrijos pramonės pardavimo kiekis. Todėl atrodo, kad šio gamintojo padėtis yra panaši į skundą pateikusių Bendrijos gamintojų padėtį. Todėl akivaizdu, kad dėl šio gamintojo nebuvo daroma žala Bendrijos pramonės padėčiai. |
e) Žaliavų kainų didėjimas
(133) |
Pagrindinės žaliavos metanolio kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Pagal pasaulio didžiausio metanolio gamintojo ir pardavėjo Methanex tinklavietėje paskelbtus statistinius duomenis, Europoje sutarties kaina padidėjo nuo 125 EUR/toną 2002 m. sausio mėn. iki 235 EUR/toną 2005 m. gruodžio mėn. Dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį 10 % padidėjo vieneto gamybos sąnaudos ir atitinkamai sumažėjo pelningumas atsižvelgiant į tai, kad vieneto pardavimo kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 13 %. |
(134) |
Negalima manyti, kad pačios didėjančios žaliavų kainos darytų žalingą poveikį Bendrijos pramonei. Pelningumas mažėjo dėl to, kad dėl žemo kainų lygio Bendrijos rinkoje Bendrijos gamintojai negalėjo perkelti šių didesnių žaliavų sąnaudų savo pirkėjams didindami pardavimo kainas. Tačiau nors metanolio kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 88 %, per TL šis padidėjimas sudarė tik 2 %. Todėl, net jei per TL pentaeritritolio rinkos kaina buvo maža, tuo pačiu metu vykę pagrindinės žaliavos metanolio kainų pokyčiai nepaaiškina, kodėl Bendrijos pramonė per TL tapo tokia nuostolinga. |
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(135) |
Remiantis turimais duomenimis galima manyti, kad net nedidelę rinkos dalį užimantis importas dempingo kaina iš KLR, Rusijos ir Ukrainos darė spaudimą mažinti Bendrijos pramonės kainas. Tačiau išsamesnė analizė neleidžia nustatyti esminio Bendrijos pramonės finansinės padėties blogėjimo ir importo dempingo kaina pokyčių priežastinio ryšio. |
(136) |
Bendrijos pramonės pelningumas itin sumažėjo ir bendra finansinė padėtis pablogėjo 2004 m. – TL, kai importo dempingo kaina kiekis padidėjo tik 8 %, palyginti su 285 % padidėjimu per ankstesnius trejus metus, kai Bendrijos pramonė vis dar dirbo pelningai. Be to, pentaeritritolio paklausos mažėjimas Bendrijos rinkoje sutapo su Bendrijos pramonės finansinės padėties pablogėjimu. Taip pat paaiškėjo, kad pagrindinės žaliavos metanolio kainos per TL padidėjo daug mažiau nei ankstesniais metais, todėl tai nepaaiškina, kodėl per TL pelningumas staiga ir labai smarkiai sumažėjo. |
(137) |
Tai, kad Bendrijos pramonė eksportuoja beveik pusę savo produkcijos už sąnaudas mažesnėmis kainomis turi būti vertinamas kaip veiksnys, kuris taip pat prisidėjo prie bendros Bendrijos pramonės neigiamos padėties, net jei tai nedarė tiesioginės įtakos pelningumui Bendrijos rinkoje. |
(138) |
Todėl negalima daryti išvados, kad vien tik importas dempingo kaina darė materialinę žalą. Iš tiesų, išnagrinėjus kitus veiksnius pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį buvo nustatyta, kad žala galėjo būti padaryta ir dėl sumažėjusio suvartojimo, Bendrijos pramonės eksporto bei importo iš kitų trečiųjų šalių. |
5. Importas iš JAV
(139) |
Importo iš JAV kiekis padidėjo nuo 169 tonų 2002 m. iki 1 355 tonų per TL. Dėl to JAV užimama rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 0,2 % iki 1,9 %. |
(140) |
Vidutinės importo iš JAV kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, tačiau buvo kur kas didesnės už KLR, Rusijos ir Ukrainos gamintojų kainas:
|
(141) |
93 konstatuojamojoje dalyje buvo nustatyta, kad kainos buvo priverstinai mažinamos. Svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas JAV atveju buvo – 19,5 % per TL, t. y. vidutinė importo kaina buvo daug didesnė už Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje nustatytą kainą. Be to, kaip paaiškinta toliau, dėl JAV importo kainos nebuvo mažinamos. |
(142) |
Didėjant importo iš JAV kiekiui per nagrinėjamąjį laikotarpį, inter alia, mažėjo Bendrijos pramonės pardavimas, rinkos dalis ir kainos, dėl to buvo padaryta 117 konstatuojamojoje dalyje išdėstyta išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą. Tačiau pažymima, kad dėl importo iš JAV kainų nebuvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos, o iš JAV importuojamas produktas buvo parduodamas daug didesnėmis kainomis už Bendrijos pramonės kainas. Be to, buvo papildomai palygintos importo iš JAV kainos su nežalinga Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduodamo panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta pakoregavus Bendrijos pramonės pardavimo kainą, kad būtų atspindėta pelno marža, kurią tikėtina Bendrijos pramonė būtų gavusi, jei nebūtų vykdomas žalingas dempingas. Šis palyginimas parodė, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis buvo de minimis. Tuo remiantis daroma išvada, kad šis importas neturėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai žalai. |
F. TYRIMO NUTRAUKIMAS
(143) |
Nenustačius svarbaus importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 ir 3 dalis šis antidempingo tyrimas turėtų būti nutrauktas. |
(144) |
Skundo pateikėjui ir visoms kitoms suinteresuotosioms šalims buvo praneša apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi Komisija ketina nutraukti šį tyrimą. Po to skundo pateikėjai pateikė savo nuomonę, tačiau ji nebuvo tokio pobūdžio, kad būtų galima pakeisti pirmiau padarytas išvadas, |
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl Kinijos Liaudies Respublikos, Rusijos, Turkijos, Ukrainos ir JAV kilmės pentaeritritolio, kurio KN kodas yra 2905 42 00, importo nutraukiamas.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 3 d.
Komisijos vardu
Peter MANDELSON
Komisijos narys
(1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).
SUSITARIMAI
Taryba
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/70 |
Informacija apie Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo įsigaliojimą
Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo (1), pasirašytas 2005 m. spalio 19 d. Briuselyje, įsigalios 2007 m. liepos 1 d. pagal Susitarimo 10 straipsnio 2 dalį.
(1) OL L 300, 2005 11 17, p. 55.
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/70 |
Informacija apie Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo įsigaliojimo dieną
Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (1), pasirašytas 2005 m. spalio 19 d. Briuselyje, įsigalios 2007 m. liepos 1 d. pagal Susitarimo 12 straipsnio 2 dalį.
(1) OL L 299, 2005 11 16, p. 62.
Klaidų ištaisymas
4.4.2007 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 94/71 |
2007 m. kovo 30 d. Komisijos direktyvos 2007/19/EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/72/EB dėl plastikinių medžiagų ir gaminių, galinčių liestis su maisto produktais, ir Tarybos direktyvą 85/572/EEB, sudarančią modelinių tirpalų, naudojamų sudedamųjų dalių išsiskyrimui iš plastikinių medžiagų ir gaminių, galinčių liestis su maisto produktais, tirti, sąrašą, klaidų ištaisymas
( Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 91, 2007 m. kovo 31 d. )
Turinyje ir 17 puslapyje, teisės akto pavadinime, ir 22 puslapyje, priėmimo datos eilutėje:
vietoje:
„2007 m. kovo 30 d.“
turi būti:
„2007 m. balandžio 2 d.“
22 puslapyje, 3 straipsnio 1 dalyje:
|
pirmoje pastraipoje:
|
|
trečioje pastraipoje:
|
22 puslapyje 4 straipsnį skaityti taip:
„Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo 2007 m. balandžio 3 d.“