ISSN 1725-5120 |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 23 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Teisės aktai |
48 tomas |
Turinys |
|
I Aktai, kuriuos skelbti privaloma |
Puslapis |
|
* |
||
|
* |
|
|
II Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
|
|
|
Taryba |
|
|
* |
||
LT |
Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį. Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
I Aktai, kuriuos skelbti privaloma
26.1.2005 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 23/1 |
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 107/2005
2005 m. sausio 12 d.
iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2130/2001 dėl pagalbos priemonių iškeldintiems Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančių šalių žmonėms
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač jos 179 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),
kadangi:
(1) |
Bendrija pagal Reglamentą (EB) Nr. 2130/2001 (2) įgyvendina programą, skirtą teikti pagalbos priemones iškeldintiems Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančiųjų šalių žmonėms. To reglamento galiojimas baigėsi 2004 m. gruodžio 31 d. |
(2) |
Reglamente (EB) Nr. 2130/2001 numatoma, kad jo atnaujinimas priklausys nuo jo integravimo galimybių į suvestinį pagrindų Reglamentą dėl Azijos ir Lotynų Amerikos. |
(3) |
2002 m. liepos mėnesį Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos bendradarbiavimo su Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis (3), kuris įtraukia pagalbą iškeldintiems Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančių šalių žmonėms ir panaikina Reglamentą (EB) Nr. 2130/2001. Pasiūlytas reglamentas nebuvo priimtas laiku, kad įsigaliotų iki 2004 m. gruodžio 31 d. Tokia padėtis gali kelti pavojų pagalbos priemonių iškeldintiems Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančių šalių žmonėms tęstinumui ir jų sklandžiam įgyvendinimui. |
(4) |
Būtina užtikrinti Reglamento (EB) Nr. 2130/2001 taikymą kol įsigalios būsimasis reglamentas. Tuomet pastarasis reglamentas bus nauja teisinė sistema, skirta pagalbos priemonėms iškeldintiems šių dviejų regionų žmonėms. |
(5) |
Būtina nurodyti finansinę struktūrą, skirtą likusiems esamos finansinės perspektyvos metams, t. y. 2005 ir 2006 m. |
(6) |
Taip pat būtina numatyti Reglamento (EB) Nr. 2130/2001 taikymo nepriklausomą įvertinimą. |
(7) |
Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2130/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 2130/2001 iš dalies keičiamas taip:
1) |
8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „1. Komisija atsako už šiame reglamente numatytų priemonių įvertinimą, priėmimą ir administravimą pagal galiojančią biudžeto sudarymo tvarką ir kitas procedūras, ypač tas, kurios numatytos 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 27 straipsnyje, 48 straipsnio 2 dalyje ir 167 straipsnyje (4).“; |
2) |
15 straipsnyje įterpiama ši dalis: „1a. Finansinė struktūra šiam reglamentui įgyvendinti 2005–2006 m. laikotarpiu yra 141 milijonas eurų.“; |
3) |
20 straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip: „Jis taikomas iki 2006 m. gruodžio 31 d.“ |
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre, 2005 m. sausio 12 d.
Europos Parlamento vardu
Pirmininkas
J. P. BORRELL FONTELLES
Tarybos vardu
Pirmininkas
Nicolas SCHMIT
(1) 2004 spalio 26 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2004 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas.
(2) OL L 287, 2001 10 31, p. 3.
(3) OL C 331 E, 2002 12 31, p. 12.
(4) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
26.1.2005 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 23/3 |
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2004/107/EB
2004 m. gruodžio 15 d.
dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),
kadangi:
(1) |
Remiantis Sutarties 175 straipsnio 3 dalyje išdėstytais principais, šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje, priimtoje Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB (3), nustatyta būtinybė sumažinti užterštumo lygį tiek, kad būtų kuo labiau sumažintas žalingas poveikis žmonių sveikatai, išskirtinį dėmesį skiriant jautrioms visuomenės grupėms, ir visai aplinkai, bei pagerinti oro kokybės, įskaitant teršalų nusėdimą, monitoringą ir vertinimą ir teikti informaciją visuomenei. |
(2) |
1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvos 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo (4) 4 straipsnio 1 dalis įpareigoja Komisiją pateikti pasiūlymus tos direktyvos I priede išvardytų teršalų reglamentavimui, atsižvelgiant į minėto straipsnio 3 ir 4 dalių nuostatas. |
(3) |
Moksliniai tyrimai rodo, kad arsenas, kadmis, nikelis ir kai kurie policikliniai aromatiniai angliavandeniliai yra žmogui genotoksiški kancerogenai ir tai, kad nėra nustatytos ribos, žemiau kurios šios medžiagos nekelia pavojaus žmogaus sveikatai. Poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pasireiškia per koncentracijas aplinkos ore bei per iškritas. Atsižvelgiant į išlaidų efektyvumo principą, arseno, kadmio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracija aplinkos ore, kuri nekeltų didelio pavojaus žmonių sveikatai, konkrečiose teritorijose negali būti pasiekta. |
(4) |
Siekiant sumažinti oru pernešamų arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių žalingą poveikį žmonių sveikatai, ypač atsižvelgiant į jautrias visuomenės grupes, ir visai aplinkai, turėtų būti nustatytos siektinos vertės, kurios turi būti pasiektos kuo greičiau. Benzo(a)pirenas turėtų būti naudojamas kaip aplinkos ore esančių policiklinių aromatinių angliavandenilių kancerogeninio pavojaus indikatorius. |
(5) |
Siektinos vertės nereikalautų jokių priemonių, kurioms reikia neproporcingų sąnaudų. Pramonės įrenginiams jos nereikalautų kitų priemonių, išskyrus geriausių prieinamų gamybos būdų taikymą, kaip reikalauja 1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyva 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (5), o ypač neskatintų uždaryti įrenginių. Tačiau jos iš valstybių narių pareikalautų atitinkamuose sektoriuose imtis visų efektyvaus sąnaudų mažinimo priemonių. |
(6) |
Visų pirma, šioje direktyvoje nustatytos siektinos vertės neturi būti laikomos Direktyvos 96/61/EB 2 straipsnio 7 dalyje apibrėžtais aplinkosaugos kokybės standartais, kurie, pagal tos direktyvos 10 straipsnį, reikalauja griežtesnių sąlygų negu tos, kurios pasiekiamos taikant geriausius prieinamus gamybos būdus. |
(7) |
Pagal Sutarties 176 straipsnį valstybės narės gali toliau taikyti arba priimti griežtesnes apsaugos priemones dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių, jeigu jos atitinka Sutartį ir apie jas pranešama Komisijai. |
(8) |
Jeigu koncentracijos viršija konkrečias vertinimo ribas, arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno monitoringas turėtų būti privalomas. Papildomos vertinimo priemonės gali sumažinti reikalaujamą fiksuotiems matavimams skirtų mėginių ėmimo vietų skaičių. Numatytas tolesnis foninių koncentracijų aplinkos ore ir iškritų monitoringas. |
(9) |
Gyvsidabris yra labai pavojinga žmonių sveikatai ir aplinkai medžiaga. Jo esama visoje aplinkoje, o metilgyvsidabrio pavidalu jis gali kauptis organizmuose, ypač koncentruotis organizmuose, esančiuose aukštesnėse maisto grandinės pakopose. Patekęs į atmosferą gyvsidabris gali būti pernešamas dideliais atstumais. |
(10) |
2005 metais Komisija ketina pateikti nuoseklią strategiją, apimančią žmonių sveikatai ir aplinkos apsaugai nuo gyvsidabrio skirtas priemones, paremtą gyvavimo ciklo požiūriu ir atsižvelgiančią į gamybą, vartojimą, atliekų apdorojimą bei išmetamuosius teršalus. Šiuo požiūriu Komisija turėtų apsvarstyti visas atitinkamas priemones, siekiant sumažinti gyvsidabrio kiekį sausumos ir vandens ekosistemose, kai gyvsidabris pateka per maistą, ir siekiant išvengti gyvsidabrio tam tikruose produktuose. |
(11) |
Arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikis žmonių sveikatai, įskaitant per maisto grandinę, bei visai aplinkai vyksta per koncentracijas aplinkos ore ir iškritas. Turėtų būti atsižvelgiama į šių medžiagų kaupimąsi dirvožemyje ir požeminio vandens apsaugą. Siekiant palengvinti šios direktyvos peržiūrą 2010 metais, Komisija ir valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip skatinti mokslinius tyrimus dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikio žmonių sveikatai bei aplinkai, ypač per iškritas. |
(12) |
Vertinant aplinkos oro kokybę, standartiniai tikslūs matavimo būdai ir bendri matavimo stočių vietos nustatymo kriterijai yra svarbūs veiksniai todėl, kad gauta informacija būtų palyginama visoje Bendrijoje. Svarbiu klausimu laikomas pamatinių matavimo metodų pateikimas. Komisija jau įpareigojo atlikti darbą, rengiant Europos standartizacijos komiteto standartus, skirtus tokių sudedamųjų aplinkos oro medžiagų matavimui, kurių siektinos vertės yra nustatytos (arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno) taip pat sunkiųjų metalų iškritų matavimui, siekiant juos anksčiau parengti ir priimti. Jeigu nėra Europos standartizacijos komiteto standartų, turėtų būti leidžiama naudoti tarptautinius arba nacionalinius pamatinius matavimo metodus. |
(13) |
Kaip pagrindas reguliarioms ataskaitoms, Komisijai turėtų būti siunčiama informacija apie kontroliuojamų teršalų koncentracijas ir iškritas. |
(14) |
Naujausia informacija apie kontroliuojamų teršalų koncentracijas aplinkos ore ir iškritas turėtų būti lengvai prieinama visuomenei. |
(15) |
Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl nuobaudų, taikytinų pažeidus šios direktyvos nuostatas, bei užtikrinti jų įgyvendinimą. Nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
(16) |
Šios direktyvos įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). |
(17) |
Pakeitimai, būtini šiai direktyvai priderinti prie mokslo ir technikos pažangos, turėtų būti susiję tik su kontroliuojamų teršalų koncentracijos ir iškritų vertinimo kriterijais bei būdais arba konkrečia informacijos perdavimo Komisijai tvarka. Jais neturėtų nei tiesiogiai, nei netiesiogiai būti pakeistos siektinos vertės, |
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Tikslai
Šios direktyvos tikslai yra:
a) |
nustatyti arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno koncentracijos aplinkos ore siektiną ribą tam, kad būtų išvengta žalingo arseno, kadmio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikio žmonių sveikatai ir visai aplinkai, arba sumažintas jų poveikis; |
b) |
užtikrinti, kad aplinkos oro kokybė, kiek tai susiję su arsenu, kadmiu, nikeliu ir policikliniais aromatiniais angliavandeniliais, būtų palaikoma ten, kur ji gera, o kitais atvejais – gerinama; |
c) |
nustatyti aplinkos ore esančių arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijų aplinkos ore, taip pat arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritų bendrus vertinimo metodus ir kriterijus; |
d) |
užtikrinti, kad būtų gaunama pakankamai informacijos apie arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijas aplinkos ore, taip pat arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritas bei tai, kad ši informacija būtų prieinama visuomenei. |
2 straipsnis
Sąvokų apibrėžimai
Šioje direktyvoje taikomi Direktyvos 96/62/EB 2 straipsnyje nurodyti sąvokų apibrėžimai, išskyrus „siektinos vertės“ sąvokos apibrėžimą.
Taip pat taikomi šie sąvokų apibrėžimai:
a) „siektina vertė“– tai koncentracija aplinkos ore, nustatyta siekiant išvengti, užkirsti kelią arba sumažinti žalingą poveikį žmonių sveikatai ir visai aplinkai, ir kuri turi būti pasiekta, jei įmanoma, per nustatytą laikotarpį;
b) „suminės arba bendrosios iškritos“– tai bendra teršalų masė, kuri iš atmosferos pernešama į paviršių (pvz., dirvožemį, augmeniją, vandenį, pastatus ir pan.) tam tikroje teritorijoje per tam tikrą laikotarpį;
c) „viršutinė vertinimo riba“– tai II priede nurodytas lygis, žemiau kurio aplinkos oro kokybei vertinti gali būti taikomi Direktyvos 96/62/EB 6 straipsnio 3 dalyje nurodyti tarpusavyje derinami matavimo ir modeliavimo metodai;
d) „žemutinė vertinimo riba“– tai II priede nurodytas lygis, žemiau kurio aplinkos oro kokybei vertinti gali būti taikomi vien Direktyvos 96/62/EB 6 straipsnio 4 dalyje nurodyti modeliavimo arba objektyvaus vertinimo metodai;
e) „fiksuoti matavimai“– tai matavimai, atliekami nustatytose vietose imant mėginius ištisai arba atsitiktinai, pagal Direktyvos 96/62/EB 6 straipsnio 5 dalį;
f) „arsenas“, „kadmis“, „nikelis“ ir „benzo(a)pirenas“– tai bendras šių elementų ir junginių kiekis KD10 frakcijoje;
g) „KD10“– tai kietosios dalelės, kurių 50 % pereina pro joms pralaidžią 10 μm aerodinaminio skersmens angą, kaip nustatyta EN 12341;
h) „policikliniai aromatiniai angliavandeniliai“– tai organiniai junginiai bent iš dviejų kondensuotų aromatinių žiedų, sudarytų tik iš anglies ir vandenilio;
i) „suminis dujinis gyvsidabris“– tai elementinio gyvsidabrio (Hg0) garai ir reaktyvusis dujinis gyvsidabris, t. y. vandenyje tirpūs gyvsidabrio junginiai, turintys pakankamai didelį garų slėgį, kad galėtų būti dujinėje fazėje.
3 straipsnis
Siektinos vertės
1. Valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių, nereikalaujančių neproporcingų išlaidų, tam, kad užtikrintų, jog arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno, naudojamo kaip policiklinių aromatinių angliavandenilių kancerogeninio pavojaus indikatoriaus, pagal 4 straipsnį vertinamos koncentracijos aplinkos ore nuo 2012 m. gruodžio 31 d. neviršytų I priede nustatytų siektinų verčių.
2. Valstybės narės sudaro zonų ir aglomeracijų, kuriose arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno lygis yra žemesnis už atitinkamas siektinas vertes, sąrašą. Valstybės narės šiose zonose ir aglomeracijose palaiko žemesnį šių teršalų lygį nei atitinkamos siektinos vertės ir stengiasi išlaikyti geriausią aplinkos oro kokybę, suderinamą su tvaria plėtra.
3. Valstybės narės sudaro zonų ir aglomeracijų, kuriose viršijamos I priede nustatytos siektinos vertės, sąrašą.
Šioms zonoms ir aglomeracijoms valstybės narės tiksliai nurodo teritorijas, kuriose viršyta vertė, bei šaltinius, prisidedančius prie šio viršijimo. Atitinkamose teritorijose valstybės narės privalo įrodyti, kad taikomos visos būtinos priemonės, nereikalaujančios neproporcingų išlaidų, ypač nukreiptos į pagrindinius išmetamų teršalų šaltinius, kad nebūtų viršytos siektinos vertės. Pramonės įrenginiams, kuriems taikoma Direktyva 96/61/EB, tai reiškia geriausių prieinamų gamybos būdų, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 11 punkte, taikymą.
4 straipsnis
Aplinkos oro koncentracijų ir iškritų lygio vertinimas
1. Aplinkos oro kokybė arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno atžvilgiu vertinama visoje valstybių narių teritorijoje.
2. Pagal šio straipsnio 7 dalyje nurodytus kriterijus matavimas privalomas šiose zonose:
a) |
zonose ir aglomeracijose, kuriose lygiai yra tarp viršutinės ir žemutinės vertinimo ribos, ir |
b) |
kitose zonose ir aglomeracijose, kur lygiai viršija viršutinę vertinimo ribą. |
Numatytus matavimus gali papildyti modeliavimo metodai, kad būtų suteikta atitinkamo lygio informacija apie aplinkos oro kokybę.
3. Aplinkos oro kokybei įvertinti galima naudoti matavimų, įskaitant IV priedo I skirsnyje nurodytus orientacinius matavimus, ir modeliavimo metodų derinį, jeigu lygis per pateiktąjį laikotarpį yra tarp viršutinės ir žemutinės vertinimo ribos ir nustatomas pagal II priedo II skirsnio nuostatas.
4. Jeigu zonose ir aglomeracijose lygis yra žemesnis negu žemutinė vertinimo riba, kas nustatoma pagal II priedo II skirsnio nuostatas, lygiams vertinti galima naudoti vien modeliavimo arba objektyvaus vertinimo metodus.
5. Jeigu reikia matuoti teršalus, matavimas atliekamas nustatytose vietose imant mėginius ištisai arba atsitiktinai. Matavimų skaičius turi būti pakankamas, kad leistų nustatyti lygius.
6. Arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno aplinkos ore viršutinės ir žemutinės vertinimo ribos nustatytos II priedo I skirsnyje. Taikant šį straipsnį, kiekvienos zonos arba aglomeracijos klasifikacija bent jau kas penkeri metai peržiūrima II priedo II skirsnyje nurodyta tvarka. Klasifikacija peržiūrima anksčiau tuo atveju, jei labai pasikeičia veikla, susijusi su arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno koncentracijomis aplinkos ore.
7. Mėginių ėmimo vietų, skirtų matuoti arseną, kadmį, nikelį ir benzo(a)pireną aplinkos ore, siekiant įvertinti atitikimą siektinoms vertėms, nustatymo kriterijai išvardyti III priedo I ir II skirsniuose. Mažiausias mėginių ėmimo vietų, kuriose atliekami fiksuoti kiekvieno teršalo koncentracijų matavimai, skaičius yra nurodytas III priedo IV skirsnyje, ir jos įrengiamos kiekvienoje zonoje arba aglomeracijoje, kurioje būtina matuoti, jei fiksuotas matavimas yra vienintelis duomenų apie joje esančias koncentracijas šaltinis.
8. Siekiant įvertinti benzo(a)pireno aplinkos ore poveikį, kiekviena valstybė narė keliose matavimo vietose kontroliuoja kitus atitinkamus policiklinius aromatinius angliavandenilius. Į šiuos junginius turi įeiti bent jau: benzo(a)antracenas, benzo(b)fluorantenas, benzo(j)fluorantenas, benzo(k)fluorantenas, indeno(1,2,3-cd)pirenas ir dibenz(a,h)antracenas. Šių policiklinių aromatinių angliavandenilių monitoringo vietos įrengiamos kartu su benzo(a)pireno mėginių ėmimo vietomis ir parenkamos taip, kad būtų galima nustatyti geografinius skirtumus ir ilgalaikes kitimo tendencijas. Taikomi III priedo I, II ir III skirsniai.
9. Nepriklausomai nuo koncentracijos lygių, viena foninė mėginių ėmimo vieta įsteigiama kas 100 000 km2 aplinkos ore esančių arseno, kadmio, nikelio, suminio dujinio gyvsidabrio, benzo(a)pireno ir kitų 8 dalyje minimų policiklinių aromatinių angliavandenilių bei arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio, benzo(a)pireno ir kitų 8 dalyje minimų policiklinių aromatinių angliavandenilių suminių iškritų orientaciniam matavimui. Kiekviena valstybė narė įsteigia bent vieną matavimo stotį. Tačiau, norėdamos rasti reikiamą erdvinį sprendimą, valstybės narės gali susitarusios ir vadovaudamosi pagal 6 straipsnyje nustatytą tvarką parengtomis gairėmis įsteigti vieną arba kelias bendras matavimo stotis, apimančias kaimynines zonas greta esančiose valstybėse narėse. Rekomenduojama taip pat matuoti gyvsidabrį kietosiose dalelėse ir dujinį dvivalentį gyvsidabrį. Kai tinkama, monitoringas koordinuojamas su Europos teršalų monitoringo ir vertinimo (EMEP) monitoringo strategija ir matavimo programa. Šiems teršalams skirtos mėginių ėmimo vietos parenkamos taip, kad būtų galima nustatyti geografinius skirtumus ir ilgalaikes kitimo tendencijas. Taikomi III priedo I, II ir III skirsniai.
10. Gali būti svarstomas bioindikatorių panaudojimas ten, kur atliekamas poveikio ekosistemoms regioninių modelių vertinimas.
11. Zonose arba aglomeracijose, kuriose informacija gaunama ne tik iš fiksuoto matavimo stočių, bet ir kitų šaltinių, pvz., teršalų inventorinių aprašų, orientacinių matavimo metodų ir oro kokybės modeliavimo, įrengtinų fiksuoto matavimo stočių skaičius ir kitų priemonių erdvinis išdėstymas turi būti pakankamas, kad leistų nustatyti oro teršalų koncentracijas pagal III priedo I skirsnio ir IV priedo I skirsnio nuostatas.
12. Duomenų kokybės tikslai nustatyti IV priedo I skirsnyje. Jeigu vertinimui naudojami oro kokybės modeliai, taikomas IV priedo II skirsnis.
13. Pamatiniai arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore mėginių ėmimo ir tyrimo metodai nustatyti V priedo I, II ir III skirsniuose. V priedo IV skirsnyje nustatomi pamatiniai arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių suminių iškritų matavimo metodai, o V priedo V skirsnyje nurodomi pamatiniai oro kokybės modeliavimo metodai, kai šie metodai galimi.
14. Apie išankstiniam oro kokybės vertinimui naudotus metodus pagal Direktyvos 96/62/EB 11 straipsnio 1 dalies d punktą valstybės narės praneša Komisijai iki šios direktyvos 10 straipsnyje nurodytos datos.
15. Visi šio straipsnio, II priedo II skirsnio ir III–V priedų nuostatų pakeitimai, būtini derinant šias nuostatas su mokslo ir technikos pažanga, priimami 6 straipsnyje nustatyta tvarka, tačiau negali tiesiogiai arba netiesiogiai nulemti siektinų verčių pakeitimų.
5 straipsnis
Informacijos ir pranešimų siuntimas
1. Zonų ir aglomeracijų, kuriose viršijama bet kuri I priede nustatyta siektina vertė, atžvilgiu valstybės narės pateikia Komisijai šią informaciją:
a) |
atitinkamų zonų ir aglomeracijų sąrašus; |
b) |
apie teritorijas, kuriose viršijamos ribos; |
c) |
įvertintas koncentracijos vertes; |
d) |
viršijimo priežastis, ypač apie visus viršijimą įtakojančius šaltinius; |
e) |
apie tokio viršijimo paveiktus gyventojus. |
Valstybės narės taip pat praneša visus pagal 4 straipsnį įvertintus duomenis, nebent apie tai jau buvo pranešta pagal 1997 m. sausio 27 d. Tarybos sprendimą 97/101/EB, nustatantį tinklų ir atskirų stočių, matuojančių valstybėse narėse aplinkos oro užterštumą, tarpusavio apsikeitimą informacija ir duomenimis (7).
Informacija pateikiama už kiekvienus kalendorinius metus ne vėliau kaip iki kitų metų rugsėjo 30 dienos, o pirmą kartą – už kalendorinius metus nuo 2007 m. vasario 15 d.
2. Be 1 dalyje nustatytų reikalavimų valstybės narės taip pat praneša apie visas priemones, kurių buvo imtasi pagal 3 straipsnį.
3. Komisija garantuoja, kad visa pagal 1 dalį pateikta informacija būtų nedelsiant prieinama visuomenei naudojant atitinkamas priemones, pvz., internetą, spaudą ir kitą lengvai prieinamą žiniasklaidą.
4. Laikydamosi 6 straipsnyje nurodytos tvarkos Komisija nustato išsamią pagal šio straipsnio 1 dalį pateiktinos informacijos perdavimo tvarką.
6 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda Direktyvos 96/62/EB 12 straipsnio 2 dalimi įsteigtas komitetas.
2. Darant nuorodą į šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.
3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.
7 straipsnis
Visuomenės informavimas
1. Valstybės narės užtikrina, kad aiški ir suprantama informacija apie arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio, benzo(a)pireno bei kitų 4 straipsnio 8 dalyje nurodytų policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijas aplinkos ore, taip pat arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio, benzo(a)pireno bei kitų 4 straipsnio 8 dalyje nurodytų policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritų lygį reguliariai būtų prieinama visuomenei, taip pat atitinkamoms organizacijoms, pvz., aplinkos organizacijoms, vartotojų organizacijoms, jautrių visuomenės grupių interesus atstovaujančioms organizacijoms ir kitoms atitinkamoms sveikatos apsaugos įstaigoms.
2. Informacijoje taip pat nurodomas bet kuris I priede nustatytos arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno siektinos vertės metinis viršijimas. Informacijoje pateikiamos viršijimo priežastys bei teritorijos, kuriose jis nustatytas. Joje taip pat pateikiamas trumpas siektinos vertės įvertinimas bei atitinkama informacija apie poveikį sveikatai ir aplinkai.
Informacija apie visas priemones, kurių buvo imtasi pagal 3 straipsnį, turi būti prieinama šio straipsnio 1 dalyje minėtoms organizacijoms.
3. Informacija prieinama naudojant tokias priemones kaip, pvz., internetas, spauda ir kita lengvai prieinama žiniasklaida.
8 straipsnis
Ataskaita ir peržiūra
1. Ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, parengtą remiantis:
a) |
patirtimi, įgyta taikant šią direktyvą; |
b) |
visų pirma naujausių mokslinių tyrimų dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikio žmonių sveikatai, išskirtinį dėmesį skiriant jautrioms visuomenės grupėms, ir visai aplinkai, rezultatais; ir |
c) |
technologijų pažanga, įskaitant pasiektą pažangą matavimo metodų ir kitokių šių teršalų koncentracijų aplinkos ore bei jų iškritų vertinimo būdų srityje. |
2. Šio straipsnio 1 dalyje minimoje ataskaitoje atsižvelgiama į:
a) |
esamą oro kokybę, kitimo tendencijas ir planus iki ir po 2015 metų; |
b) |
galimybes toliau mažinti teršalų išmetimą iš visų atitinkamų šaltinių ir galimus privalumus nustačius I priede išvardytiems teršalams ribines vertes, skirtas pavojaus žmonių sveikatai sumažinimui, atsižvelgiant technines galimybes ir išlaidų efektyvumą, bei bet kokią papildomą reikšmingą sveikatos ir aplinkos apsaugą, kurią tai suteiktų; |
c) |
santykį tarp teršalų ir galimybių taikyti bendras strategijas, siekiant pagerinti Bendrijos oro kokybę ir su tuo susijusių tikslų; |
d) |
dabartinius ir ateities visuomenės informavimo ir pasikeitimo informacija tarp valstybių narių ir Komisijos reikalavimus; |
e) |
patirtį, įgytą taikant šią direktyvą valstybėse narėse ir ypač sąlygas, kuriomis buvo vykdomi matavimai kaip nustatyta III priede; |
f) |
papildomą ekonominę naudą aplinkai ir sveikatai, mažinant arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių išmetimus, tiek kiek ji gali būti įvertinta; |
g) |
smulkiųjų dalelių frakcijos, naudojamos imant mėginius, atitikimą atsižvelgiant į bendrus kietųjų dalelių matavimo reikalavimus; |
h) |
benzo(a)pireno, kaip indikatoriaus bendram policiklinių aromatinių angliavandenilių kancerogeniniam poveikiui nustatyti, tinkamumą, atsižvelgiant daugiausia į tokias policiklinių aromatinių angliavandenilių dujines formas, kaip fluorantenas. |
Atsižvelgdama į naujausią mokslo ir technologijų pažangą, Komisija taip pat atidžiai nagrinėja arseno, kadmio, nikelio poveikį žmonių sveikatai, siekiant nustatyti jų genotoksišką kancerogeniškumą. Atsižvelgdama į priemones, priimtas pagal strategiją dėl gyvsidabrio, Komisija taip pat apsvarsto, ar būtų tikslinga imtis tolesnių veiksmų, susijusių su gyvsidabriu, atsižvelgiant į technines galimybes ir išlaidų efektyvumo principą, bei į bet kokią papildomą reikšmingą sveikatos ir aplinkos apsaugą, kurią tai suteiktų.
3. Stengiantis pasiekti aplinkos oro koncentracijas, kurios dar sumažintų žalingą poveikį žmonių sveikatai ir garantuotų aukštą visos aplinkos apsaugos lygį, atsižvelgiant į tolimesnių veiksmų technines galimybes ir išlaidų efektyvumą, prie 1 dalyje nurodytos ataskaitos gali būti pateikti pasiūlymai dėl, jei tai tikslinga, šios direktyvos dalinių pakeitimų, pirmiausia atsižvelgiant į rezultatus, gautus pagal šio straipsnio 2 dalį. Be to, Komisija apsvarsto arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir konkrečių policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritų reglamentavimą.
9 straipsnis
Nuobaudos
Valstybės narės nustato nuobaudas, taikomas pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, ir imasi visų priemonių, būtinų jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
10 straipsnis
Įgyvendinimas
1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2007 m. vasario 15 d, įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.
Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.
11 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
12 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre, 2004 m. gruodžio 15 d.
Europos Parlamento vardu
Pirmininkas
J. P. BORRELL FONTELLES
Tarybos vardu
Pirmininkas
A. NICOLAÏ
(1) OL C 110, 2004 4 30, p. 16.
(2) 2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2004 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimas.
(3) OL L 242, 2002 9 10, p. 1.
(4) OL L 296, 1996 11 21, p. 55. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).
(5) OL L 257, 1996 10 10, p. 26. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.
(6) OL L 184, 1999 7 17, p. 23.
(7) OL L 35, 1997 2 5, p. 14. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2001/752/EB (OL L 282, 2001 10 26, p. 69).
I PRIEDAS
Arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno siektinos vertės
Teršalas |
Siektina vertė (1) |
Arsenas |
6 ng/m3 |
Kadmis |
5 ng/m3 |
Nikelis |
20 ng/m3 |
Benzo(a)pirenas |
1 ng/m3 |
(1) Vidutiniškai per kalendorinius metus bendram kiekiui KD10 frakcijoje.
II PRIEDAS
Arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno koncentracijų zonos arba aglomeracijos aplinkos ore vertinimo reikalavimų nustatymas
I. Viršutinės ir apatinės vertinimo ribos
Taikomos šios viršutinės ir apatinės vertinimo ribos:
|
Arsenas |
Kadmis |
Nikelis |
B(a)P |
Siektinos vertės viršutinė vertinimo riba procentais |
60 % (3,6 ng/m3) |
60 % (3 ng/m3) |
70 % (14 ng/m3) |
60 % (0,6 ng/m3) |
Siektinos vertės apatinė vertinimo riba procentais |
40 % (2,4 ng/m3) |
40 % (2 ng/m3) |
50 % (10 ng/m3) |
40 % (0,4 ng/m3) |
II. Viršutinės ir apatinės vertinimo ribų viršijimo nustatymas
Viršutinės ir apatinės vertinimo ribos viršijimas turi būti nustatomas remiantis ankstesnių penkerių metų koncentracijomis, jei yra pakankamai duomenų. Vertinimo riba bus laikoma viršyta, jeigu ji per pastaruosius penkerius metus buvo viršyta mažiausiai trejus kalendorinius metus.
Norint nustatyti viršutinės ir apatinės vertinimo ribos viršijimą, kai turima mažiau kaip penkerių metų duomenys, valstybės narės gali naudoti trumpalaikių matavimų per vienų metų laikotarpį duomenis, gautus tose vietovėse, kurias galima laikyti tipinėmis labiausiai užterštomis, ir duomenis, gautus pasinaudojus teršalų inventorinių aprašų informacija bei modeliavimu.
III PRIEDAS
Mėginių ėmimo vietų, skirtų koncentracijų aplinkos ore ir iškritų lygio matavimui, išdėstymas ir mažiausias skaičius
I. Išdėstymas makroskalėje
Mėginių ėmimo vietos turėtų būti parinktos taip, kad:
— |
teiktų duomenis apie zonose ir aglomeracijose esančias teritorijas, kuriose tikėtina, jog gyventojai būtų tiesiogiai arba netiesiogiai veikiami didžiausių koncentracijų vidutiniškai per kalendorinius metus, |
— |
teiktų duomenis apie lygius kitose zonų arba aglomeracijų teritorijose, kurios yra laikomos tipinėmis pagal poveikį visiems gyventojams, |
— |
teiktų duomenis apie iškritų lygį, atspindintį netiesioginį poveikį gyventojams per maisto grandinę. |
Mėginių ėmimo vietos paprastai turėtų būti išdėstomos taip, kad būtų išvengta šalia jų esančios labai mažos mikroaplinkos matavimo. Rekomenduojama įrengti mėginių ėmimo vietą taip, kad ją supančios teritorijos, kuriame bus matuojama oro kokybė, plotas būtų ne mažesnis kaip 200 m2 intensyvaus eismo vietose, ne mažesnis kaip 250 m × 250 m pramoninėse vietovėse, jei įmanoma, ir ne mažesnis kaip keli kvadratiniai kilometrai miestų foninėse vietovėse.
Jeigu tikslas – įvertinti foninius lygius, tai mėginių ėmimo vieta neturėtų būti įtakojama šalia esančių, t. y. arčiau nei keli kilometrai, aglomeracijų arba pramoninių vietovių.
Jeigu vertinama pramoninio šaltinio įtaka, bent viena mėginių ėmimo vieta įrengiama pavėjui nuo šaltinio, esančio artimiausiame gyvenamajame rajone. Jeigu foninė koncentracija nėra žinoma, papildoma mėginių ėmimo vieta įrengiama vyraujančios vėjo krypties teritorijoje. Ypač tada, jeigu taikoma 3 straipsnio 3 dalis, mėginių ėmimo vietos turėtų būti išdėstytos taip, kad geriausių prieinamų gamybos būdų taikymas galėtų būti kontroliuojamas.
Be to, jei įmanoma, mėginių ėmimo vietos turėtų būti išdėstytos panašiose vietose, nesančiose artimiausioje kaimynystėje. Tam tikrais atvejais jos turėtų būti įrengiamos kartu su KD10 mėginių ėmimo vietomis.
II. Išdėstymas mikroskalėje
Kiek tai įmanoma, turėtų būti laikomasi šių gairių:
— |
neturėtų būti jokių užtvarų oro srautui patekti į mėginių ėmiklio įsiurbiamąją angą (dažniausiai laikomą kelių metrų atstumu nuo pastatų, balkonų, medžių ir kitų kliūčių, bei mažiausiai 0,5 m atstumu nuo arčiausio pastato, kai mėginiai imami nustatyti oro kokybei šalia eile išrikiuotų pastatų), |
— |
mėginio ėmiklio įsiurbiamoji anga paprastai turėtų būti įrengta 1,5 m (kvėpavimo zona) – 4 m aukštyje nuo žemės paviršiaus. Kai kuriomis aplinkybėmis ji gali būti aukščiau (iki 8 m). Tai gali būti svarbu, kai oro kokybę matuojanti stotis apibūdina didelę teritoriją, |
— |
mėginio ėmiklio įsiurbiamoji anga neturėtų būti prie pat taršos šaltinių, kad į ją nepatektų vien teršalai, dar nesusimaišę su aplinkos oru, |
— |
ėmiklio išmetamoji anga turėtų būti laikoma taip, kad ištrauktas oras vėl nepatektų į įsiurbiamąją angą, |
— |
transporto įtaką atspindinčios mėginių ėmimo vietos turėtų būti įrengtos bent 25 m atstumu nuo svarbiausių transporto mazgų pakraščio ir bent 4 m nuo artimiausios eismo juostos vidurio; įsiurbiamosios angos turėtų būti išdėstytos taip, kad būtų apibūdintų oro kokybę šalia eile išrikiuotų pastatų, |
— |
matuojant iškritas kaimiškosiose foninėse teritorijose, kiek tai įmanoma ir jeigu tai nenumatyta prieduose, turėtų būti laikomasi EMEP rekomendacijų ir kriterijų. |
Taip pat galima atsižvelgti į šiuos veiksnius:
— |
trukdančius šaltinius, |
— |
saugumą, |
— |
priėjimą, |
— |
galimybę naudotis elektros energija ir telefono ryšiu, |
— |
vietovės matomumą jos aplinkos atžvilgiu, |
— |
visuomenės ir operatorių saugumą, |
— |
pageidavimą įrengti toje pat vietoje skirtingų teršalų mėginių ėmimo vietas, |
— |
planavimo reikalavimus. |
III. Dokumentai ir vietų parinkimo peržiūra
Klasifikavimo etape mėginių ėmimo vietų parinkimas turėtų būti pagrįstas dokumentais, pvz., supančios teritorijos topografinėmis nuotraukomis ir detaliu planu. Vietos turėtų būti reguliariai peržiūrimos, pakartotinai pateikiant dokumentus, kad būtų galima įsitikinti, jog parinkimo kriterijai tebegalioja.
IV. Mėginių ėmimo vietų, skirtų fiksuotiems arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno koncentracijų aplinkos ore matavimams, skaičiaus nustatymo kriterijai
Mažiausias mėginių ėmimo vietų skaičius, reikalingas atlikti matavimus nustatytose vietose, skirtas įvertinti atitikimą siektinoms vertėms, nustatytoms žmonių sveikatos apsaugai zonose ir aglomeracijose, kuriose matavimai yra vienintelis informacijos šaltinis.
a) Pasklidieji taršos šaltiniai
Aglomeracijos arba zonos gyventojų skaičius (tūkstančiais) |
Jeigu didžiausios koncentracijos viršija viršutinę vertinimo ribą (1) |
Jeigu didžiausios koncentracijos yra tarp viršutinės ir apatinės vertinimo ribos |
||
As, Cd, Ni |
B(a)P |
As, Cd, Ni |
B(a)P |
|
0–749 |
1 |
1 |
1 |
1 |
750–1 999 |
2 |
2 |
1 |
1 |
2 000–3 749 |
2 |
3 |
1 |
1 |
3 750–4 749 |
3 |
4 |
2 |
2 |
4 750–5 999 |
4 |
5 |
2 |
2 |
≥ 6 000 |
5 |
5 |
2 |
2 |
b) Sutelktieji taršos šaltiniai
Vertinant taršą vietovėse, esančiose netoliese sutelktosios taršos šaltiniuose, fiksuotiems matavimams skirtos mėginių ėmimo vietos turėtų būti išdėstomos atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų tankį, galimus aplinkos oro taršos pasiskirstymo modelius bei poveikį gyventojams.
Mėginių ėmimo vietos turėtų būti išdėstytos taip, kad būtų galima kontroliuoti Direktyvos 96/61/EB 2 straipsnio 11 dalyje apibrėžtų geriausių prieinamų gamybos būdų taikymą.
(1) Įtraukti bent vieną miesto foninę stotį, o benzo(a)pirenui taip pat vieną intensyvaus eismo vietose esančią stotį, jeigu tai nepadidins mėginių ėmimo vietų skaičiaus.
IV PRIEDAS
Duomenų kokybės tikslai ir reikalavimai oro kokybės modeliams
I. Duomenų kokybės tikslai
Kaip kokybės užtikrinimo orientyrai pateikiami šie duomenų kokybės užtikrinimo tikslai.
|
Benzo(a)pirenas |
Arsenas, kadmis ir nikelis |
Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai, išskyrus benzo(a)pireną, suminį dujinį gyvsidabrį |
Suminės iškritos |
— Neapibrėžtis |
|
|
|
|
Fiksuoti ir orientaciniai matavimai |
50 % |
40 % |
50 % |
70 % |
Modeliavimas |
60 % |
60 % |
60 % |
60 % |
— Būtiniausių matavimo duomenų surinkimas |
90 % |
90 % |
90 % |
90 % |
— Minimali matavimų trukmė |
|
|
|
|
Fiksuoti matavimai |
33 % |
50 % |
– |
– |
Orientaciniai matavimai (1) |
14 % |
14 % |
14 % |
33 % |
Koncentracijoms aplinkos ore vertinti naudojama matavimo metodų neapibrėžtis (išreikšta 95 % pasikliautinojo lygio) bus įvertinta taikant Europos standartizacijos komiteto Matavimo neapibrėžties reiškinių vadovo (ENV 13005-1999) principus, ISO 5725:1994 metodą ir Europos standartizacijos komiteto ataskaitoje dėl oro kokybės „Požiūris į neapibrėžties vertinimą, naudojant aplinkos oro pamatinius matavimo metodus“ (CR 14377:2002E) pateiktas gaires. Pateikiamos atskirų matavimų neapibrėžties procentinės dalys, suvidurkintos pagal tipinį mėginių ėmimo laiką, esant 95 % pasikliautinajam intervalui. Matavimų neapibrėžtis turėtų būti suprantama kaip neapibrėžtis, taikytina atitinkamam siektinos vertės diapazonui. Fiksuoti ir orientaciniai matavimai turi būti vienodai paskirstyti metų laikotarpyje, kad būtų išvengta rezultatų iškraipymo.
Mažiausio duomenų surinkimo ir matavimų trukmės reikalavimai neapima duomenų praradimo dėl prietaisų reguliaraus kalibravimo ar įprastos priežiūros. Benzo(a)pireno ir kitų policiklinių aromatinių angliavandenilių mėginius būtina imti visą parą. Per mėnesį surinkti mėginiai gali būti bendrai analizuojami kaip vienas sudėtinis mėginys, pasirūpinus, kad šis metodas užtikrintų, jog mėginiai tikrai atitinka tą laikotarpį. Dėl jų panašumo, benzo(b)fluoranteną, benzo(j)fluoranteną ir benzo(k)fluoranteną gali būti sudėtinga atskirti analizės metu. Tokiais atvejais gali būti nurodytas suminis kiekis. Taip pat patartina visą parą matuoti arseno, kadmio ir nikelio koncentracijas. Mėginių ėmimas turi būti vienodai paskirstytas darbo dienomis ir metų laikotarpiu. Matuojant iškritų lygį, mėginius rekomenduojama imti kas mėnesį arba kas savaitę ištisus metus.
Valstybės narės gali naudoti tik skystąjį vietoj sudėtinio mėginių ėmimo metodo, jeigu jos gali įrodyti, kad skirtumas tarp šių metodų – 10 %. Iškritų lygis paprastai turėtų būti pateikiamas μg/m2 per dieną.
Valstybės narės gali taikyti minimalią matavimų trukmę, kuri būtų žemesnė, nei nurodyta lentelėje, tačiau ne žemesnė nei 14 % fiksuotiems matavimams ir 6 % – orientaciniams matavimams, jeigu jos gali įrodyti, kad bus laikomasi vidutiniškai metams 95 % išplėstos neapibrėžties, paskaičiuotos pagal duomenų kokybės tikslus, nurodytus ISO 11222:2002 standarto „Laiko vidurkio neapibrėžties, skirtos oro kokybės matavimams, nustatymas“ lentelėje.
II. Reikalavimai oro kokybės modeliams
Jeigu vertinimui naudojamas oro kokybės modelis, parengiamos nuorodos į modelio aprašymus ir informaciją dėl neapibrėžties. Modeliavimo neapibrėžtis apibrėžiama kaip didžiausias išmatuotų ir apskaičiuotų koncentracijos lygių nuokrypis, gautas per visus metus, neatsižvelgiant į įvykių chronologiją.
III. Reikalavimai objektyvaus vertinimo metodams
Jeigu naudojami objektyvaus vertinimo metodai, neapibrėžtis neviršija 100 %.
IV. Standartizavimas
Medžiagoms, kurios turi būti analizuojamos KD10 frakcijoje, mėginių tūris nurodomas prie aplinkos sąlygų.
(1) Orientaciniai matavimai – tai tokie matavimai, kurie atliekami ne taip reguliariai, tačiau atitinka kitus duomenų kokybės tikslus.
V PRIEDAS
Pamatiniai koncentracijų aplinkos ore ir iškritų lygio vertinimo metodai
I. Pamatiniai aplinkos ore esančių arseno, kadmio ir nikelio mėginių ėmimo ir tyrimo metodai
Pamatinį arseno, kadmio ir nikelio koncentracijų aplinkos ore matavimo metodą kaip standartą šiuo metu priima Europos standartizacijos komitetas, ir kuris yra paremtas metiniu KD10 mėginių ėmimo ekvivalentu pagal EN 12341, po kurio seks mėginių rinkimas bei jų analizė, atliekama atominės adsorbcijos spektrometrijos arba ICP MS metodais. Jeigu nėra Europos standartizacijos komiteto standarto, valstybėms narėms leidžiama naudoti nacionalinius standartus arba ISO standartus.
Valstybė narė gali taikyti bet kuriuos kitus metodus, jei gali įrodyti, kad jie duoda rezultatus, lygiaverčius pirmiau nurodytam metodui.
II. Pamatiniai aplinkos ore esančių policiklinių aromatinių angliavandenilių mėginių ėmimo ir tyrimo metodai
Pamatinį benzo(a)pireno koncentracijų aplinkos ore matavimo metodą kaip standartą šiuo metu priima Europos standartizacijos komitetas ir kuris paremtas metiniu KD10 mėginių ėmimo ekvivalentu pagal EN 12341. Jeigu nėra Europos standartizacijos komiteto standarto dėl 4 straipsnio 8 dalyje minimo benzo(a)pireno arba kitų policiklinių aromatinių angliavandenilių, valstybėms narėms leidžiama naudoti nacionalinius standartus arba ISO standartus, pvz. ISO 12884.
Valstybė narė gali taikyti bet kuriuos kitus metodus, jei gali įrodyti, kad jie duoda rezultatus, lygiaverčius pirmiau nurodytam metodui.
III. Pamatiniai aplinkos ore esančio gyvsidabrio mėginių ėmimo ir tyrimo metodai
Pamatinis suminio dujinio gyvsidabrio koncentracijų aplinkos ore matavimo metodas – tai automatizuotas metodas, paremtas atominės absorbcijos spektrometrija arba atominės fluorescencijos spektrometrija. Jeigu nėra Europos standartizacijos komiteto standarto, valstybėms narėms leidžiama naudoti nacionalinius standartus arba ISO standartus.
Valstybė narė gali taikyti bet kuriuos kitus metodus, jei gali įrodyti, kad jie duoda rezultatus, lygiaverčius pirmiau nurodytam metodui.
IV. Pamatiniai arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritų mėginių ėmimo ir tyrimo metodai
Pamatinis nusėdusių arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių mėginių ėmimo metodas yra paremtas standartinių matmenų cilindrinių iškritų matuoklių ekspozicija. Jeigu nėra Europos standartizacijos komiteto standarto, valstybėms narėms leidžiama naudoti nacionalinius standartus.
V. Pamatiniai oro kokybės modeliavimo metodai
Šiuo metu negalima apibrėžti pamatinių oro kokybės modeliavimo metodų. Visi šio klausimo derinimo su mokslo ir technikos pažanga pakeitimai turi būti priimami 6 straipsnyje nustatyta tvarka.
II Aktai, kurių skelbti neprivaloma
Taryba
26.1.2005 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 23/17 |
TARYBOS SPRENDIMAS
2004 m. gruodžio 22 d.
dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų, sudarymo ir laikino taikymo
(2005/45/EB)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 ir 4 dalimis,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1) |
Taryba įgaliojo Komisiją vesti su Šveicarijos Konfederacija derybas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų. |
(2) |
Remiantis 2004 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimu (1) ir atsižvelgiant į jo sudarymą vėliau, Bendrijos vardu susitarimas buvo pasirašytas 2004 m. spalio 26 d. |
(3) |
Susitarime numatyta, kad iki jo įsigaliojimo jis taikomas laikinai. |
(4) |
Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas, iš dalies keičiantis 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų, patvirtinamas Bendrijos vardu.
Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
2 straipsnis
Komisija patvirtina Bendrijos poziciją dėl Jungtinio komiteto sprendimų ar rekomendacijų pagal 1972 m. liepos 22 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 2 protokolo 7 straipsnį.
3 straipsnis
Tarybos pirmininkas Bendrijos vardu pateikia Susitarimo 5 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą (2).
4 straipsnis
Remiantis Susitarimo 5 straipsnio 2 dalimi ir kol jis įsigalios, Susitarimas taikomas laikinai nuo 2005 m. vasario 1 d., jeigu tuo pat metu yra priimamos įgyvendinimo priemonės, kaip apibrėžta 2 protokolo 5 straipsnio 4 dalyje.
5 straipsnis
Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
C. VEERMANN
(1) Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.
(2) Susitarimo įsigaliojimo datą paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
SUSITARIMAS TARP
Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas, iš dalies keičiantis 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų
EUROPOS BENDRIJA (toliau – Bendrija),
viena šalis, ir
ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA (toliau – Šveicarija),
kita šalis,
toliau – Susitariančiosios Šalys,
ATSIŽVELGDAMOS į 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą ir į prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimų baigiamųjų aktų pridėtą Bendrąją deklaraciją dėl tolesnių derybų, pasirašytą 1999 m. birželio 21 d. Liuksemburge,
ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) 2 protokolas turi būti atnaujintas pagal Urugvajaus raundo rezultatus ir priderintas gaminių aprėptimi,
ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad po Europos Sąjungos išsiplėtimo turi būti išlaikyti prekybos srautai tarp Šveicarijos ir naujų valstybių narių,
SIEKDAMOS pagerinti abipusį perdirbtų žemės ūkio produktų patekimą į rinką,
ATSIŽVELGDAMOS į 2000 m. kovo 17 d. Susitarimą pasikeičiant laiškais tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 2 protokolo,
SUSITARĖ:
1 straipsnis
Susitarimas iš dalies keičiamas taip:
1. |
Susitarimo I priedas pakeičiamas nauju I priedu, kuris pridedamas prie šio Susitarimo kaip 1 priedas. |
2. |
Susitarimo 2 protokolas pakeičiamas nauju 2 protokolu, kuris pridedamas prie šio Susitarimo kaip 2 priedas. |
2 straipsnis
Įsigaliojus šiam Susitarimui, panaikinami šie susitarimai:
— |
2000 m. kovo 17 d. Susitarimas pasikeičiant laiškais tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 2 protokolo, |
— |
1988 m. lapkričio 29 d. pasikeitimas laiškais tarp Europos Komisijos ir Šveicarijos Federalinės Administracijos dėl priemonių, skirtų pagerinti įvairių Europos bendrijos ir Šveicarijos taikomų kainų kompensavimo priemonių, veikiančių 2 protokolo apimamų perdirbtų žemės ūkio produktų prekybą, skaidrumą. |
3 straipsnis
Šio Susitarimo priedai, įskaitant lenteles ir lentelių priedėlius ir 2 protokolo priedėlį, yra neatskiriama jo dalis.
4 straipsnis
1. Šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, ir Šveicarijos teritorijoje.
2. Jeigu tik išlaikoma muitų sąjunga su Šveicarija, šis Susitarimas taikomas ir Lichtenšteino Kunigaikštystės teritorijoje.
5 straipsnis
1. Šis Susitarimas Susitariančiųjų Šalių patvirtinamas jų pačių nustatyta tvarka. Jis įsigalioja kitą dieną nuo tos dienos, kurią Susitariančiosios Šalys viena kitai praneš apie reikalingų vidaus procedūrų baigimą.
2. Užsitęsus 1 dalyje nustatytoms ratifikavimo procedūroms, Susitariančiosios Šalys šį Susitarimą taiko nuo ketvirto mėnesio nuo Susitarimo pasirašymo dienos, jei tą pačią dieną patvirtinamos 2 protokolo 5 straipsnio 4 dalies nustatytos įgyvendinimo priemonės, pirmosios dienos.
6 straipsnis
1. Šis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.
2. Teksto maltiečių kalba autentiškumą Susitariančiosioms Šalims patvirtina pasikeisdamos laiškais. Jis yra autentiškas kaip ir tekstai 1 dalyje nurodytomis kalbomis.
TAI PATVIRTINDAMI, tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį Susitarimą.
Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
Kelt Luxembourgban, a kettőezer negyedik év október havának huszonhatodik napján.
Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
Sporządzono w Luksemburgu w dniu dwudziestym szóstym października roku dwutysięcznego czwartego.
Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Eυρωπαϊκή Koινóτητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
Az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spoločenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
1 PRIEDAS
„I PRIEDAS
Susitarimo 2 straipsnio i punkte nurodytas produktų sąrašas:
Harmonizuotos sistemos kodas |
Aprašymas |
2905 43 |
– – Manitolis |
2905 44 |
– – D-gliucitolis (sorbitolis) |
3501 |
Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeino klijai: |
3501 10 |
– kazeinas |
ex 3501 90 |
– Kita: – kiti išskyrus kazeino klijus |
3502 |
Albuminai (įskaitant dviejų ar daugiau išrūgų baltymų koncentratus, kurių sudėtyje esantys išrūgų baltymai sudaro daugiau kaip 80 % sauso produkto masės), albuminatai ir kiti albuminų dariniai: – kiaušinių albuminas: |
3502 11 |
– – džiovintas |
3502 19 |
– – kiti |
3502 20 |
– Pieno albuminas, įskaitant dviejų ar daugiau išrūgų baltymų koncentratus |
3505 |
Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai (pavyzdžiui, deželatinizuotas arba esterifikuotas krakmolas); klijai, daugiausia sudaryti iš krakmolo, dekstrinų ar kitų modifikuotų krakmolų |
3809 |
Apdailos agentai, priemonės, naudojamos dažymui arba dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei preparatai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje: |
3809 10 |
– kurių didžiąją dalį sudaro amilazės medžiagos |
3823 |
Pramoninės monokarboksilinės riebalų rūgštys; rafinuojant gautas rūgštusis aliejus; pramoniniai riebalų alkoholiai: – Pramoninės monokarboksilinės riebalų rūgštys; rafinuojant gautas rūgštusis aliejus: |
3823 11 |
– – stearino rūgštis |
3823 12 |
– – oleino rūgštis |
3823 19 |
– – kiti |
3823 70 |
– Pramoniniai riebalų alkoholiai |
3824 60 |
– Sorbitas, išskyrus klasifikuojamą 2905 44 subpozicijoje |
5301 |
Linai, žaliaviniai arba apdoroti, bet nesuverpti; linų pakulos ir atliekos (įskaitant verpalų atliekas ir atnaujintą žaliavą) |
5302 |
Sėjamosios kanapės (Cannabis sativa L.), žaliavinės arba apdorotos, bet nesuverptos; sėjamųjų kanapių pakulos ir atliekos (įskaitant verpalų atliekas ir atnaujintą žaliavą)“ |
2 PRIEDAS
2 PROTOKOLAS
dėl tam tikrų perdirbtų žemės ūkio produktų
1 straipsnis
Bendrieji principai
1. Jeigu nenurodyta kitaip šiame protokole, I ir II lentelėse nurodytiems produktams taikomos Susitarimo nuostatos.
2. Visų pirma, šių produktų atžvilgiu Susitariančiosios Šalys negali rinkti importo muito ar lygiaverčio poveikio mokėjimų, įskaitant žemės ūkiui skirtas mokesčio dalis, skirti eksporto kompensacijų ar kitokių dalinių ar visiškų muitų ar kitų lygiaverčio poveikio mokėjimų kompensacijų, grąžinamųjų išmokų ar atleisti nuo jų.
3. Šio protokolo nuostatos taikomos ir Lichtenšteino Kunigaikštystei iki Europos ekonominės erdvės susitarimo 3 protokolo taikymo Lichtenšteino Kunigaikštystei pradžios.
2 straipsnis
Kainų kompensavimo priemonių taikymas
1. Siekiant atsižvelgti į žemės ūkio žaliavų, naudojamų I lentelėje nurodytiems produktams gaminti, kainų skirtumus, Susitarimas netrukdo šiems produktams taikyti kainų kompensavimo priemones, tai yra imti žemės ūkiui skirtą importo mokesčio dalį ir suteikti eksporto kompensacijas arba dalines ar visiškas muitų ar kitų lygiaverčio poveikio mokėjimų kompensacijas, grąžinamąsias išmokas ar atleisti nuo mokesčių.
2. Jei Susitariančioji Šalis taikys vidaus priemones, sumažinančias žaliavų kainą perdirbamosios pramonės įmonėms, į šias priemones bus atsižvelgta apskaičiuojant kainų kompensavimo sumas.
3 straipsnis
Importo kainų kompensavimo priemonės
1. Pagrindinės Šveicarijos sumos už žemės ūkio žaliavas, į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant žemės ūkiui skirtą importo mokesčio dalį, neturi viršyti nei skirtumo tarp Šveicarijos vidaus atskaitos kainos ir Bendrijos vidaus atskaitos kainos už atitinkamą žemės ūkio žaliavą, nei žemės ūkio žaliavai importuojamai kaip tokiai taikomų Šveicarijos muitų.
2. Šveicarijos importo režimas I lentelėje nurodytiems produktams nustatytas IV lentelėje.
3. Jei Šveicarijos vidaus atskaitos kaina yra mažesnė už Bendrijos vidaus atskaitos kainą, Bendrija gali imti taikyti kainų kompensavimo priemones, kaip nustatyta 2 straipsnyje, tai yra imti žemės ūkiui skirtą importo mokesčio dalį pagal Reglamentą (EB) Nr. 1460/96 su tolimesniais pakeitimais.
4 straipsnis
Eksporto kainų kompensavimo priemonės
1. Šveicarijos eksporto kompensacijos arba dalinės ar visiškos I lentelėje nurodytų produktų eksportui į Bendriją taikomų muitų ar lygiaverčio poveikio mokėjimų kompensacijos, grąžinamosios išmokos ar dalinis ar visiškas atleidimas nuo mokesčių neturi viršyti skirtumo tarp Šveicarijos vidaus atskaitos kainos ir Bendrijos vidaus atskaitos kainos už žemės ūkio žaliavas, naudojamas šiems produktams gaminti, padauginus iš faktiškai naudojamo kiekio. Jei Šveicarijos vidaus atskaitos kaina yra lygi arba mažesnė už Bendrijos vidaus atskaitos kainą, Šveicarijos eksporto kompensacijos arba dalinės ar visiškos muitų ar lygiaverčio poveikio mokėjimų kompensacijos, grąžinamosios išmokos ar dalinis ar visiškas atleidimas nuo mokesčių yra netaikomas.
2. Jei Šveicarijos vidaus atskaitos kaina yra mažesnė už Bendrijos vidaus atskaitos kainą, Bendrija gali įvesti kainų kompensavimo priemones, kaip nustatyta 2 straipsnyje, tai yra suteikti eksporto kompensacijas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1520/2000 su tolimesniais pakeitimais, arba suteikti dalines ar visiškas muitų ar lygiaverčio poveikio mokėjimų kompensacijas, grąžinamąsias išmokas arba dalinai ar visiškai atleisti nuo mokesčių.
3. Susitariančiosios Šalys negali suteikti jokių eksporto kompensacijų arba dalinių ar visiškų muitų ar lygiaverčio poveikio mokėjimų kompensacijų, grąžinamųjų išmokų arba visiškai ar dalinai atleisti nuo mokesčių, taikomų I ir II lentelėse nurodytų produktų gamybai naudojamam cukrui (HS subpozicijos 1701, 1702 ir 1703).
5 straipsnis
Atskaitos kainos
1. 3 ir 4 straipsniuose minėtos Bendrijos ir Šveicarijos žemės ūkio žaliavų vidaus atskaitos kainos nurodytos III lentelėje.
2. Susitariančiosios Šalys periodiškai, ne mažiau kaip kartą per metus, jungtiniam komitetui pateikia visų žaliavų, kurioms taikomos kainų kompensavimo priemonės, vidaus atskaitos kainas. Pateikiamos vidaus atskaitos kainos turi atspindėti faktinę kainų situaciją Susitariančiosios Šalies teritorijoje. Šios kainos turi būti paprastai prekiaujant didmenomis mokamos kainos arba perdirbamosios pramonės gamybos etape mokamos kainos. Jei perdirbamoji pramonė ar jos dalis gali įsigyti žemės ūkio žaliavos už mažesnę negu vyraujančią rinkos kainą, pateiktos vidaus atskaitos kainos atitinkamai pataisomos.
3. Remdamasis Europos Komisijos tarnybų ir Šveicarijos Federalinės Administracijos suteikta informacija, jungtinis komitetas taiso III lentelėje nurodytų žemės ūkio žaliavų vidaus atskaitos kainas ir kainų skirtumus. Jeigu reikalinga santykiniams lengvatiniams skirtumams išlaikyti, pritaikomos IV lentelėje nurodytos pagrindinės žemės ūkio žaliavų sumos.
4. Jungtinis komitetas persvarsto 3 ir 4 straipsniuose minėtas žemės ūkio produktų vidaus kainas, nurodytas III lentelėje, prieš šio protokolo taikymo pradžią.
6 straipsnis
Specialioji administracinio bendradarbiavimo nuostata
Specialiosios administracinio bendradarbiavimo nuostatos nustatytos šio protokolo priedėlyje.
7 straipsnis
Pakeitimai
Jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti lenteles, lentelių priedėlius ir šio protokolo priedėlį.
I LENTELĖ
Produktai, kuriems taikomos kainų kompensavimo priemonės
HS pozicijos |
Produktų aprašymas |
0403 |
Pasukos, rūgpienis ir grietinėlė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos: |
.10 |
– Jogurtas: |
ex .10 |
– – aromatintas arba į kurį pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |
.90 |
– Kiti: |
ex .90 |
– – aromatintas arba į kurį pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |
0405 |
Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai; pieno pastos: |
.20 |
– pieno pastos: |
ex .20 |
– kurių riebumas 39 % masės arba daugiau, bet mažesnis kaip 75 % masės |
1517 |
Margarinas; gyvūninių arba augalinių riebalų ir aliejaus bei įvairių šiame skyriuje klasifikuojamų riebalų arba aliejaus frakcijų valgomieji mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų arba jų frakcijas, klasifikuojamus 1516 pozicijoje: |
.10 |
– margarinas, išskyrus skystąjį margariną: |
ex .10 |
– – kurio sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
.90 |
– Kiti: |
ex .90 |
– – kurio sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
1704 |
Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), kurių sudėtyje nėra kakavos |
1806 |
Šokoladas ir kiti maisto produktai, kurių sudėtyje yra kakavos |
1901 |
Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupių miltų, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos miltelių arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401-0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje |
1902 |
Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spagečiai, makaronai, lakštiniai, lazanja, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas |
1904 |
Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupius miltus), apvirti arba paruošti kitu būdu, nenurodyti kitoje |
1905 |
Duona, pyragaičiai, pyragai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai |
2004 |
Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, užšaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |
.10 |
– bulvės: |
ex .10 |
– – turinčios miltų, rupių miltų ar dribsnių pavidalą |
2005 |
Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, neužšaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje |
.20 |
– bulvės: |
ex .20 |
– turinčios miltų, rupių miltų ar dribsnių pavidalą |
2008 |
Vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruošti arba konservuoti kitais būdais, kurių sudėtyje yra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio arba kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio, nenurodyti kitoje vietoje: – riešutai, žemės riešutai ir kitos sėklos, sumaišyti arba nesumaišyti: |
.11 |
– – žemės riešutai: |
ex .11 |
– – – žemės riešutų sviestas |
2101 |
Kavos, arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių produktų arba iš kavos, arbatos arba matės; skrudinta cikorija ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: – kavos ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |
.12 |
– – produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |
ex .12 |
– – – kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro 1,5 % masės ar daugiau, pieno baltymai sudaro 2,5 % masės ar daugiau, cukrus sudaro 5 % masės ar daugiau ar krakmolas sudaro 5 % masės ar daugiau |
.20 |
– arbatos ar matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš arbatos ar matės: |
ex .20 |
– kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro 1,5 % masės ar daugiau, pieno baltymai sudaro 2,5 % masės ar daugiau, cukrus sudaro 5 % masės ar daugiau ar krakmolas sudaro 5 % masės ar daugiau |
2103 |
Padažai ir jiems paruošti skirti gaminiai; maišyti pagardai ir maišyti prieskoniai; garstyčių milteliai ir rupūs miltai bei paruoštos garstyčios: |
.20 |
– kečupas ir kiti pomidorų padažai |
.90 |
– Kiti: |
ex .90 |
– – kiti išskyrus skystąjį mangų čatnį |
2104 |
Sriubos ir sultiniai ir jiems paruošti skirti gaminiai; homogenizuoti sudėtiniai maisto produktai |
2105 |
Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos |
2106 |
Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje: |
.10 |
– baltymų koncentratai ir tekstūruotos baltyminės medžiagos: |
ex .10 |
– – kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 %, kiti riebalai sudaro 1 % ar sacharozė sudaro daugiau kaip 5 % |
.90 |
– kiti |
2208 |
Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, mažesnė kaip 80 % tūrio; stiprieji gėrimai, likeriai ir kiti spirituoti gėrimai: |
ex .90 |
– kiti išskyrus nedenatūruotą etilo alkoholį, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, mažesnė kaip 80 % tūrio, ir išskyrus koncentruotos vynuogių sultys, į kurias pridėta alkoholio |
3501 |
Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeino klijai |
.10 |
– Kazeinas |
.90 |
– Kiti: |
ex .90 |
– – kiti išskyrus kazeino klijus |
II LENTELĖ
Laisvosios prekybos produktai
HS pozicijos |
Produktų aprašymas |
0501 |
Žmonių plaukai, neapdirbti, išplauti arba neišplauti; žmonių plaukų atliekos |
0502 |
Kiaulių, paršų arba kuilių šeriai ir plaukai; barsukų ir kiti teptukams gaminti naudojami plaukai; tokių šerių arba plaukų atliekos |
0503 |
Ašutas ir ašuto atliekos, sudėti arba nesudėti sluoksniu su tvirtinimo medžiaga arba be jos |
0505 |
Odos ir kitos paukščių dalys su plunksnomis arba pūkais, plunksnos ir plunksnų dalys (apkarpytais arba neapkarpytais kraštais) ir pūkai, daugiau neapdirbti tik išvalyti, dezinfekuoti arba apdirbti siekiant išsaugoti; plunksnų arba plunksnų dalių milteliai ir atliekos |
10 |
– Kamšalams naudojamos plunksnos, pūkai |
ex 90 |
– Kiti (išskyrus skirtus pašarams) |
0506 |
Kaulai ir ragų šerdys, neapdirbti, iš kurių visiškai pašalinti riebalai, paprastai paruošti (bet neišpjaustytos formos), apdoroti rūgštimi ar deželatinizuoti; šių produktų milteliai ir atliekos |
0507 |
Dramblio kaulas, vėžlio kiautai, banginių ūsai ir banginių ūsų šeriai, ragai, ragų šakos, kanopos, nagai, žnyplės ir snapai, neapdirbti arba paprastai paruošti, bet neišpjaustytos formos; šių produktų milteliai ir atliekos |
0508 |
Koralai ir panašios medžiagos, neapdirbti arba paprastai paruošti, bet kitaip neapdirbti; moliuskų, vėžiagyvių ar dygiaodžių kriauklės ir sepijų skeleto plokštelės, neapdirbti arba paprastai paruošti, bet neišpjaustytos formos, jų milteliai ir atliekos: |
ex 00 |
– Kiti išskyrus skirtus pašarams |
0509 |
Natūralios gyvūninės kilmės kempinės |
0510 |
Ambra, ricina, cibetas ir muskusas; ispaniniai vabalai; tulžis, džiovinta arba nedžiovinta; tonzilės ir kiti gyvūniniai produktai, naudojami farmacijos produktams gaminti, švieži, atšaldyti, užšaldyti ar kitaip konservuoti, netinkami ilgai laikyti |
0710 |
Daržovės, užšaldytos: |
40 |
– cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |
0711 |
Konservuotos daržovės, netinkamos ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuotos dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais): |
90 |
– Kitos daržovės; daržovių mišiniai |
ex 90 |
– – cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |
0901 |
Kava, skrudinta arba neskrudinta ar su kofeinu arba be jo; kavos išaižos ir odelės; kavos pakaitalai, kurių sudėtyje yra bet kokia kavos dalis |
0902 |
Arbata, aromatinta arba nearomatinta |
0903 |
Matė |
1212 |
Saldžiavaisio pupmedžio vaisiai, jūros dumbliai ir kiti dumbliai, cukriniai runkeliai ir cukranendrės, švieži, atšaldyti, užšaldyti arba džiovinti, grūsti arba negrūsti; vaisių kauliukai ir sėklos ir kiti augaliniai produktai (įskaitant neskrudintas Cichorium intybus sativum rūšies cikorijos šaknis) pirmiausia skirti vartoti maistui, nenurodyti kitoje vietoje: |
ex 20 |
– Jūros dumbliai ir kiti dumbliai (išskyrus skirtus pašarams) |
1302 |
Daržovių sultys ir ekstraktai; pektininės medžiagos, pektinatai ir pektatai; agaras ir kiti glitėsiai ir tirštikliai, modifikuoti arba nemodifikuoti, išvesti iš augalinių produktų |
1401 |
Augalinės medžiagos, visų pirma skirtos pynimui (pavyzdžiui, bambukai, rotangai, nendrės, vikšriai, karklai, rafijos, valyti, balinti arba dažyti javų šiaudai ir liepų žievė) |
1402 |
Augalinės medžiagos, visų pirma naudojamos kamšalams ar kaip medžiaga pamušimui (pavyzdžiui, kapokas, augalų plaukai ir jūrinis andras), sudėti arba nesudėti sluoksniu su tvirtinimo medžiaga arba be jos |
1403 |
Augalinės medžiagos, visų pirma naudojamos šepečiuose arba teptukuose (pavyzdžiui, karklinis sorgas piasava, varputis ir istlis), sudėti arba nesudėti sruogomis ar ryšuliais |
1404 |
Augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje |
10 |
– neapdirbtos augalinės medžiagos, visų pirma naudojamos dažymui ir rauginimui |
20 |
– medvilnės pūkai |
ex 90 |
– Kiti (išskyrus skirtus pašarams) |
1505 |
Vilnų riebalai ir iš jų išvestos riebalinės medžiagos (įskaitant lanoliną): |
ex 00 |
– Kiti išskyrus skirtus pašarams |
1516 |
Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus ir jų frakcijos, dalinai arba visiškai hidrinti, esterifikuoti tarpusavyje, pakartotinai esterifikuoti arba paveikti elaido rūgštimi, rafinuoti arba nerafinuoti, bet daugiau neparuošti: |
20 |
– augaliniai riebalai ir aliejus ir jų frakcijos: |
ex 20 |
– – hidrintas ricinos aliejus, vadinamasis „opalinis vaškas“ |
1517 |
Margarinas; gyvūninių arba augalinių riebalų ir aliejaus bei įvairių šiame skyriuje klasifikuojamų riebalų arba aliejaus frakcijų valgomieji mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų arba jų frakcijas, klasifikuojamus 1516 pozicijoje: |
90 |
– Kiti: |
ex 90 |
– – valgomieji mišiniai ar preparatai, naudojami kaip preparatai prieš pelėsius |
1518 |
Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų frakcijos, virti, oksiduoti, dehidruoti, aprūkyti siera, pūsti, polimerizuoti karščiu vakuume ar inertinėse dujose kitaip chemiškai modifikuoti, išskyrus klasifikuojamus 1516 pozicijoje; gyvūninių arba augalinių riebalų ar aliejaus bei įvairių šiame skyriuje klasifikuojamų riebalų ar aliejaus frakcijų nevalgomi mišiniai arba preparatai, nenurodyti kitoje vietoje: |
ex 00 |
– linoksinas |
1520 |
Glicerinas, nevalytas; glicerino vandenys ir glicerino šarmai |
1521 |
Augalų vaškai (kiti negu trigliceridai), bičių vaškas, kitų vabzdžių vaškas ir spermacetas, rafinuotas arba nerafinuotas ar dažytas arba nedažytas |
1522 |
Degras; riebalinių medžiagų ar gyvūninių arba augalinių vaškų apdorojimo liekanos |
1702 |
Kitos sacharozės, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kieto pavidalo; cukraus sirupai be aromatinių medžiagų ar dažiklių; dirbtinis medus, maišytas arba nemaišytas su natūraliu medumi; karamelė: |
50 |
– chemiškai gryna fruktozė |
90 |
– kitos, įskaitant invertuotąjį cukrų ir kitus cukraus sirupo mišinius, kuriuose sausuose fruktozė sudaro 50 % masės |
ex 90 |
– – chemiškai gryna maltozė (išskyrus skirtą pašarams) |
1803 |
Kakavos pasta, iš kurios visiškai pašalinti arba nepašalinti riebalai |
1804 |
Kakavos sviestas, riebalai ir aliejus |
1805 |
Kakavos milteliai be pridėto cukraus arba kitokių saldiklių |
1903 |
Tapijoka ir iš krakmolo pagaminti jos pakaitalai, turintys dribsnių, grūdelių, žirnelių, išsijų arba panašų pavidalą |
2001 |
Daržovės, vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto rūgštimi: |
90 |
– Kiti: |
ex 90 |
– – cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata); palmių šerdys; dioskorėjos, batatai ir panašios 0714 pozicijoje klasifikuojamų augalų valgomosios dalys |
2004 |
Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, užšaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |
90 |
– kitos daržovės ir daržovių mišiniai: |
ex 90 |
– – cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |
2005 |
Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, neužšaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje |
80 |
– cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |
2006 |
Daržovės, vaisiai, riešutai, vaisių žievelės ir kitos augalų dalys, konservuotos su cukrumi (nusausinti, apcukruoti ar sucukruoti): |
ex 00 |
– cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |
2007 |
Uogienės, vaisių želė, marmeladai, vaisių arba riešutų piurė ir vaisių arba riešutų pastos, gautos verdant, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus arba kitų saldiklių |
2008 |
Vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruošti arba konservuoti kitais būdais, kurių sudėtyje yra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio arba kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio, nenurodyti kitoje vietoje: – riešutai, žemės riešutai ir kitos sėklos, sumaišyti arba nesumaišyti: |
11 |
– – žemės riešutai: |
ex 11 |
– – – žemės riešutai, skrudinti – kiti, įskaitant mišinius, išskyrus klasifikuojamus 2008 19 pozicijoje: |
91 |
– – palmių šerdys |
99 |
– – kiti: |
ex 99 |
– – – kukurūzai, išskyrus cukrinius kukurūzus (Zea mays var. saccharata) |
2101 |
Kavos, arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių produktų arba iš kavos, arbatos arba matės; skrudinta cikorija ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: – kavos ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |
11 |
– – ekstraktai esencijos ir koncentratai |
12 |
– – produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |
ex 12 |
– – – kurių sudėtyje nėra pieno riebalų, pieno baltymų, cukrozės, izogliukozės, gliukozės ar krakmolo arba jie sudaro mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų, 2,5 % pieno baltymų, 5 % cukrozės arba izogliukozės, 5 % gliukozės arba krakmolo |
20 |
– arbatos ar matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš arbatos ar matės: |
ex 20 |
– – kurių sudėtyje nėra pieno riebalų, pieno baltymų, cukrozės, izogliukozės, gliukozės ar krakmolo arba jie sudaro mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų, 2,5 % pieno baltymų, 5 % cukrozės arba izogliukozės, 5 % gliukozės arba krakmolo |
30 |
– skrudinta cikorija ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai |
2102 |
Mielės (aktyviosios arba neaktyviosios); kiti negyvi vienaląsčiai mikroorganizmai (išskyrus vakcinas, klasifikuojamas 3002 pozicijoje); paruošti kepimo milteliai: |
ex 10 |
– aktyviosios mielės (išskyrus kepimo mieles ir skirtas pašarams) |
ex 20 |
– neaktyviosios mielės; kiti negyvi vienaląsčiai mikroorganizmai (išskyrus skirtus pašarams) |
30 |
– paruošti kepimo milteliai |
2103 |
Padažai ir jiems paruošti skirti gaminiai; maišyti pagardai ir maišyti prieskoniai; garstyčių milteliai ir rupūs miltai bei paruoštos garstyčios: |
10 |
– sojos padažas |
30 |
– garstyčių milteliai ir rupūs miltai bei paruoštos garstyčios: |
ex 30 |
– – garstyčių milteliai ir rupūs miltai, išskyrus skirtus pašarams; pagamintos garstyčios |
90 |
– Kiti: |
ex 90 |
– – skystasis mangų čatnis |
2106 |
Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje: |
10 |
– baltymų koncentratai ir tekstūruotos baltyminės medžiagos: |
ex 10 |
– – išskyrus tuos, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 1 % pieno riebalų, 1 % kitų riebalų arba daugiau kaip 5 % sacharozės |
2201 |
Vandenys, įskaitant natūralius arba dirbtinius mineralinius vandenis ir gazuoti vandenys, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų; ledas ir sniegas |
2202 |
Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, neįskaitant 2009 pozicijoje klasifikuojamų vaisių arba daržovių sulčių |
10 |
– vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų |
ex 90 |
– kiti išskyrus vaisių arba daržovių sultis, praskiestas vandeniu arba gazuotąsias |
2203 |
Iš salyklo pagamintas alus |
2205 |
Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatinti augalais arba aromatinėmis medžiagomis |
2207 |
Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio kiekis yra 80 laipsnių ar daugiau; etilo alkoholis ir kiti stiprieji gėrimai, denatūruoti, bet kokio alkoholio kiekio: |
2208 |
Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, mažesnė kaip 80 % tūrio; stiprieji gėrimai, likeriai ir kiti spirituoti gėrimai: |
20 |
– distiliuojant vynuogių vyną arba vynuogių išspaudas gauti stiprieji gėrimai |
30 |
– viskiai |
40 |
– romas ir tafja |
50 |
– džinai ir Geneva |
60 |
– degtinės |
70 |
– likeriai ir kordialai |
2209 |
Actas ir acto pakaitalai, pagaminti iš acto rūgšties |
III LENTELĖ
EB ir Šveicarijos vidaus atskaitos kainos (4)
Žemės ūkio žaliava |
Šveicarijos vidaus atskaitos kaina CHF už 100 kg neto |
EB vidaus atskaitos kaina CHF už 100 kg neto |
Šveicarijos ir EB atskaitos kainų skirtumas CHF už 100 kg neto |
Paprastieji kviečiai |
64,00 |
19,45 |
44,55 |
Kietieji kviečiai |
43,22 |
28,46 |
14,76 |
Rugiai |
58,00 |
15,98 |
42,02 |
Miežiai |
32,46 |
11,81 |
20,65 |
Kukurūzai |
38,97 |
18,87 |
20,10 |
Paprastųjų kviečių miltai |
105,88 |
27,23 |
78,65 |
Nenugriebto pieno milteliai |
607,00 |
382,77 |
224,23 |
Lieso pieno milteliai |
481,04 |
295,49 |
185,55 |
Sviestas |
922,00 |
336,10 (1)/455,20 |
466,80/585,90 (1) |
Cukrus (HS subpozicijos 1701, 1702 ir 1703) |
– |
– |
0,00 |
Kiaušiniai (2) |
250,75 |
186,70 |
64,05 |
Šviežios bulvės |
42,00 |
21,14 |
20,86 |
Augaliniai riebalai (3) |
360,00 |
147,25 |
212,75 |
IV LENTELĖ
Šveicarijos importo režimas
a) |
Šios lentelės priedėlyje nurodytiems produktams taikomas muitas yra žemės ūkiui skirta mokesčio dalis, apskaičiuota pagal neto masę. Standartiniai receptai apibrėžiami priedėlyje. |
b) |
Apskaičiuojant priedėlyje nurodytų produktų žemės ūkiui skirtą mokesčio dalį yra taikomos šios pagrindinės žemės ūkio žaliavų sumos:
|
c) |
Lentelėje toliau nurodytiems produktams muitas yra nulis.
|
d) |
Nuo šio protokolo taikymo pradžios toliau lentelėje nurodytiems produktams taikomi muitai tolygiai sumažinami iki nulio trimis vienodais metiniais etapais.
|
e) |
Šioje lentelėje išdėstytos muitų tarifų antraštės yra susijusios su tomis, kurios Šveicarijoje taikomos 2002 m. sausio 1 d. Nepaisant Susitarimo 12bis straipsnio, šioje lentelėje nurodytų terminų nepaveiks jokie galimi muitų tarifų nomenklatūros pokyčiai. |
(1) Produktų, kurie turi naudos iš pagalbos suteikimo sviestui pagal 1997 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą Nr. 2571/97 dėl sviesto pardavimo sumažintomis kainomis ir dėl pagalbos suteikimo konditerijos gaminių, ledų ir kitų maisto produktų gamyboje naudojamai grietinėlei, sviestui ir koncentruotam sviestui.
(2) Išvesta skystų paukščių kiaušinių, ne lukštuose, kainas padauginus iš koeficiento 0,85.
(3) Augalinių riebalų (skirtų kepimui ir maisto pramonei), kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro 100 %, kainos.
(4) III lentelėje nurodytos 3 ir 4 straipsniuose minimos EB ir Šveicarijos žemės ūkio žaliavų vidaus atskaitos kainos yra paremtos 2002 m. sausio 1 d. duomenimis. Jas jungtinis komitetas persvarsto prieš šio protokolo taikymo pradžią.
IV lentelės priedėlis
Šveicarijos standartiniai receptai
Toliau lentelėje apibūdinami IV lentelės a dalyje (Šveicarijos importo režimas) nurodyti standartiniai receptai, naudojami apskaičiuojant žemės ūkiui skirtą mokesčio dalį.
Šveicarijos muitų tarifų antraštė |
Pastabos |
Paprastieji kviečiai |
Kietieji kviečiai |
Rugiai |
Miežiai |
Kukurūzai |
Paprastųjų kviečių miltai |
Nenugriebto pieno milteliai |
Lieso pieno milteliai |
Sviestas |
Cukrus |
Kiaušiniai |
Šviežios bulvės |
Augaliniai riebalai |
100 kg neto galutinio produkto sunaudojama žaliava, kg |
||||||||||||||
0403.1010 |
|
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
20 |
|
|
|
0403.1020 |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
8 |
|
15 |
|
|
|
0403.9031 |
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
18 |
|
|
|
|
0403.9041 |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
8 |
|
|
|
|
|
0403.9049 |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
8 |
|
|
|
|
|
0403.9061 |
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
20 |
15 |
|
|
|
ex 0403.9071 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
|
8 |
12 |
|
15 |
|
|
|
ex 0403.9071 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
|
15 |
12 |
|
15 |
|
|
|
ex 0405.2010 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro 39 % arba daugiau masės, bet mažiau kaip 75 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
6 |
85 |
9 |
|
|
|
ex 0405.2090 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro 39 % arba daugiau masės, bet mažiau kaip 75 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
6 |
85 |
9 |
|
|
|
ex 1517.1010 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
80 |
ex 1517.1061 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
80 |
ex 1517.1069 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
80 |
ex 1517.1071 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
40 |
ex 1517.1079 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
40 |
ex 1517.1081 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
25 |
ex 1517.1089 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
25 |
ex 1517.1091 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
10 |
ex 1517.1099 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
10 |
ex 1517.9010 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
85 |
ex 1517.9061 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
85 |
ex 1517.9069 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
|
85 |
1704.1010 |
|
|
|
|
|
16 |
|
|
|
|
74 |
|
|
|
1704.1020 |
|
|
|
|
|
32 |
|
|
|
|
65 |
|
|
|
1704.1030 |
|
|
|
|
|
40 |
|
|
|
|
52 |
|
|
|
1704.9010 |
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
45 |
|
|
|
1704.9020 |
|
|
|
|
|
21 |
|
|
|
|
53 |
|
|
|
1704.9031 |
|
|
|
|
|
16 |
|
|
|
|
40 |
|
|
|
1704.9032 |
|
|
|
|
|
16 |
|
|
|
|
10 |
|
|
|
1704.9041 |
|
|
|
|
|
24 |
|
|
|
|
80 |
|
|
|
1704.9042 |
|
|
|
|
|
56 |
|
|
|
|
60 |
|
|
|
1704.9043 |
|
|
|
|
|
72 |
|
|
|
|
37 |
|
|
|
1704.9050 |
|
|
|
|
|
61 |
|
|
|
|
46 |
|
|
10 |
1704.9060 |
|
|
|
|
|
61 |
|
11 |
|
|
45 |
|
|
|
1704.9091 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
80 |
|
|
|
1704.9092 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
60 |
|
|
|
1704.9093 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
40 |
|
|
|
1806.1010 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
90 |
|
|
|
1806.1020 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
60 |
|
|
|
1806.2011 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
105 |
|
|
|
|
1806.2012 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
85 |
15 |
|
|
|
1806.2013 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
30 |
|
|
|
1806.2014 |
|
|
|
|
|
|
|
70 |
|
|
10 |
|
|
|
1806.2015 |
|
|
|
|
|
|
|
25 |
|
|
55 |
|
|
|
1806.2019 |
|
|
|
|
|
|
|
|
70 |
|
10 |
|
|
|
1806.2091 |
|
|
|
|
|
|
|
28 |
|
|
50 |
|
|
|
1806.2092 |
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
50 |
|
|
|
1806.2093 |
|
|
|
|
|
|
|
11 |
|
|
55 |
|
|
|
ex 1806.2094 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
|
|
20 |
ex 1806.2094 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
|
|
8 |
ex 1806.2095 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
20 |
ex 1806.2095 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 2 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
8 |
1806.2096 |
|
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
|
ex 1806.2097 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 20 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
|
|
30 |
ex 1806.2097 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 2 % masės, bet ne daugiau kaip 20 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
|
|
10 |
1806.2099 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
|
|
|
1806.3111 |
|
|
|
|
|
|
|
12 |
2 |
|
40 |
|
|
5 |
1806.3119 |
|
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
|
1806.3121 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
|
|
15 |
1806.3129 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
|
|
|
1806.3211 |
|
|
|
|
|
|
|
28 |
|
|
50 |
|
|
|
1806.3212 |
|
|
|
|
|
|
|
17 |
|
|
50 |
|
|
|
1806.3213 |
|
|
|
|
|
|
|
9 |
|
|
55 |
|
|
|
1806.3290 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
|
|
|
ex 1806.9011 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
17 |
ex 1806.9011 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 8 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
12 |
ex 1806.9011 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 2 % masės, bet ne daugiau kaip 8 % masės |
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
6 |
1806.9019 |
|
|
|
|
|
|
|
6 |
8 |
|
45 |
|
|
|
ex 1806.9021 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
|
|
17 |
ex 1806.9021 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 8 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
|
|
12 |
ex 1806.9021 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 2 % masės, bet ne daugiau kaip 8 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
|
|
6 |
1806.9029 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
|
|
|
1901.1011 |
|
|
|
|
|
|
30 |
50 |
|
|
20 |
|
|
|
ex 1901.1012 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 6 % masės |
|
|
|
|
|
40 |
15 |
18 |
|
20 |
|
|
4 |
ex 1901.1012 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 6 % masės, bet ne daugiau kaip 12 % masės |
|
|
|
|
|
40 |
25 |
10 |
|
20 |
|
|
4 |
ex 1901.1013 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 1,5 % masės |
|
|
|
|
|
40 |
4 |
18 |
|
20 |
|
|
4 |
ex 1901.1013 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1,5 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
40 |
10 |
18 |
|
20 |
|
|
4 |
1901.1021 |
|
|
30 |
|
|
|
55 |
|
|
|
18 |
|
|
|
1901.1022 |
|
|
|
|
|
35 |
65 |
|
|
|
|
|
|
|
1901.2011 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1901.2012 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1901.2018 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1901.2019 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1901.2081 |
|
|
|
|
|
|
55 |
5 |
|
40 |
|
|
|
|
1901.2082 |
|
|
|
|
|
|
70 |
10 |
|
20 |
|
|
|
|
ex 1901.2083 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
52 |
6 |
|
1 |
15 |
8 |
|
5 |
ex 1901.2083 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 6 % masės |
|
|
|
|
|
52 |
8 |
|
4 |
15 |
8 |
|
5 |
ex 1901.2083 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 6 % masės, bet ne daugiau kaip 12 % masės |
|
|
|
|
|
52 |
10 |
|
10 |
15 |
8 |
|
5 |
1901.2091 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
|
50 |
|
|
|
|
1901.2092 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
|
22 |
25 |
|
|
|
ex 1901.2093 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
55 |
|
|
3 |
20 |
|
|
10 |
ex 1901.2093 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 6 % masės |
|
|
|
|
|
55 |
|
|
6 |
20 |
|
|
10 |
ex 1901.2093 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 6 % masės, bet ne daugiau kaip 12 % masės |
|
|
|
|
|
55 |
|
|
12 |
20 |
|
|
10 |
1901.2099 |
|
|
|
|
|
|
75 |
|
|
5 |
20 |
|
|
|
1901.9011 |
|
|
|
|
|
|
60 |
|
5 |
|
|
2 |
|
5 |
1901.9012 |
|
|
|
|
|
|
60 |
|
5 |
|
|
2 |
|
5 |
1901.9018 |
|
|
|
|
|
|
60 |
|
5 |
|
|
2 |
|
5 |
1901.9019 |
|
|
|
|
|
|
60 |
|
5 |
|
|
2 |
|
5 |
1901.9021 |
|
|
|
|
166 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1901.9022 |
|
|
|
|
140 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1901.9031 |
|
|
|
|
|
|
10 |
25 |
|
100 |
|
|
|
|
1901.9032 |
|
|
|
|
|
|
15 |
25 |
|
70 |
|
|
|
|
1901.9033 |
|
|
|
|
|
|
|
25 |
|
40 |
30 |
|
|
|
1901.9034 |
|
|
|
|
|
|
5 |
85 |
|
|
10 |
|
|
|
1901.9035 |
|
|
|
|
|
|
5 |
40 |
|
|
55 |
|
|
|
1901.9036 |
|
|
|
|
|
|
50 |
4 |
40 |
|
10 |
|
|
|
1901.9037 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
40 |
|
10 |
|
|
|
1901.9041 |
|
|
|
|
|
|
15 |
25 |
|
60 |
|
|
|
|
1901.9042 |
|
|
|
|
|
|
15 |
40 |
|
40 |
|
|
|
10 |
1901.9043 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
40 |
|
|
|
|
1901.9044 |
|
|
|
|
|
|
|
40 |
|
10 |
|
|
|
|
1901.9045 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
10 |
|
|
|
|
1901.9046 |
|
|
|
|
|
|
|
12 |
|
|
15 |
|
|
|
1901.9047 |
|
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
15 |
|
|
|
1901.9081 |
|
|
|
|
|
|
45 |
5 |
|
50 |
|
|
|
|
1901.9082 |
|
|
|
|
|
|
50 |
15 |
|
20 |
15 |
|
|
|
1901.9089 |
|
|
|
|
|
|
54 |
10 |
8 |
|
15 |
8 |
|
5 |
1901.9091 |
|
|
|
|
|
|
35 |
|
|
60 |
5 |
|
|
|
1901.9092 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
|
22 |
25 |
|
|
|
1901.9093 |
|
|
|
|
|
15 |
55 |
|
|
|
20 |
|
|
20 |
1901.9094 |
|
|
|
|
|
30 |
60 |
|
|
|
20 |
|
|
|
1901.9095 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
5 |
1901.9096 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
20 |
8 |
30 |
|
ex 1902.1100 |
Kurių sudėtyje nėra paprastųjų kviečių, rugių, miežių, kukurūzų ar bulvių; išskyrus skirtus pašarams |
|
145 |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
ex 1902.1100 |
Kiti |
30 |
115 |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
|
ex 1902.1900 |
Kurių sudėtyje nėra paprastųjų kviečių, rugių, miežių, kukurūzų ar bulvių; išskyrus skirtus pašarams |
|
160 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ex 1902.1900 |
Kiti |
30 |
130 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1902.2000 |
|
|
60 |
|
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
10 |
1902.3000 |
|
|
60 |
|
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
10 |
ex 1902.4010 |
Skirti maistui |
|
160 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ex 1902.4010 |
Kiti |
30 |
130 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1902.4090 |
|
|
60 |
|
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
10 |
1904.1010 |
|
25 |
|
|
|
15 |
5 |
|
|
|
13 |
|
|
5 |
1904.1090 |
|
|
|
|
|
110 |
|
|
|
|
20 |
|
|
|
1904.2000 |
|
35 |
|
5 |
5 |
3 |
|
|
2 |
|
6 |
|
|
|
1904.3000 |
|
|
120 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1904.9010 |
|
|
80 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1904.9090 |
|
|
100 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
1905.1010 |
|
|
|
136 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1905.1020 |
|
|
|
125 |
|
|
|
|
|
|
10 |
|
|
|
ex 1905.2010 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
35 |
|
|
3 |
25 |
|
|
|
ex 1905.2010 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 9 % masės |
|
|
|
|
|
35 |
|
|
8 |
25 |
|
|
|
ex 1905.2010 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 9 % masės |
|
|
|
|
|
35 |
|
|
10 |
25 |
|
|
|
1905.2020 |
|
|
|
|
|
|
35 |
|
|
|
25 |
|
|
15 |
1905.2030 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
25 |
|
|
|
ex 1905.3110 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
3 |
20 |
|
|
12 |
ex 1905.3110 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 6 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
6 |
20 |
|
|
9 |
ex 1905.3110 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 6 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
15 |
20 |
|
|
3 |
ex 1905.3110 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
20 |
20 |
|
|
|
ex 1905.3190 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
20 |
|
|
2,5 |
ex 1905.3190 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 6 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
20 |
|
|
5 |
ex 1905.3190 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 6 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
20 |
|
|
13 |
ex 1905.3190 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 15 % masės |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
20 |
|
|
20 |
1905.3210 |
|
|
|
|
|
|
95 |
|
|
|
|
|
|
|
1905.3220 |
|
|
|
|
|
|
40 |
|
|
|
20 |
|
|
25 |
1905.4010 |
|
|
|
|
|
|
90 |
|
|
|
|
|
|
5 |
1905.4021 |
|
|
|
|
|
|
80 |
|
|
|
5 |
|
|
5 |
1905.4029 |
|
|
|
|
|
|
40 |
|
|
|
25 |
|
|
15 |
1905.9021 |
|
|
|
|
|
|
105 |
|
|
|
|
|
|
|
1905.9025 |
|
|
|
|
|
|
105 |
|
|
|
|
|
|
|
1905.9029 |
|
|
|
|
16 |
|
95 |
|
|
|
|
|
|
|
1905.9031 |
|
|
|
|
|
|
110 |
|
|
|
|
|
|
|
1905.9032 |
|
|
|
|
|
|
105 |
|
|
|
|
|
|
|
1905.9039 |
|
|
|
|
16 |
|
95 |
|
|
|
|
|
|
|
1905.9071 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1905.9072 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1905.9078 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1905.9079 |
|
|
|
|
|
|
50 |
|
10 |
|
|
8 |
|
5 |
1905.9091 |
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
|
|
370 |
35 |
1905.9092 |
|
|
|
|
|
|
85 |
|
|
|
|
|
|
10 |
1905.9093 |
|
|
|
|
|
|
35 |
|
|
8 |
25 |
8 |
|
|
ex 1905.9094 |
Duonos trupiniai |
|
|
|
|
|
105 |
|
|
|
|
|
|
|
ex 1905.9094 |
Kiti išskyrus duonos trupinius |
|
|
|
|
|
35 |
|
|
|
25 |
8 |
|
15 |
ex 1905.9095 |
Duonos trupiniai |
|
|
|
|
|
105 |
|
|
|
|
|
|
|
ex 1905.9095 |
Kiti išskyrus duonos trupinius |
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
25 |
|
|
|
ex 2004.1011 |
Miltų, rupių miltų ar dribsnių pavidalo |
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
570 |
|
ex 2004.1019 |
Miltų, rupių miltų ar dribsnių pavidalo |
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
570 |
|
ex 2004.1091 |
Miltų, rupių miltų ar dribsnių pavidalo |
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
570 |
|
ex 2004.1099 |
Miltų, rupių miltų ar dribsnių pavidalo |
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
570 |
|
2005.2011 |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
570 |
|
2005.2012 |
|
|
|
|
|
|
|
2 |
|
|
|
8 |
410 |
2 |
2008.1110 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
25 |
ex 2101.1210 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro 1,5 % masės ar daugiau, pieno baltymai sudaro 2,5 % masės ar daugiau, cukrus sudaro 5 % masės arba daugiau ar krakmolas sudaro 5 % masės arba daugiau |
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
45 |
|
|
15 |
ex 2101.1290 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro 1,5 % masės ar daugiau, pieno baltymai sudaro 2,5 % masės ar daugiau, cukrus sudaro 5 % masės arba daugiau ar krakmolas sudaro 5 % masės arba daugiau |
|
|
|
|
|
|
10 |
|
|
35 |
|
|
10 |
ex 2101.2010 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro 1,5 % masės ar daugiau, pieno baltymai sudaro 2,5 % masės ar daugiau, cukrus sudaro 5 % masės arba daugiau ar krakmolas sudaro 5 % masės arba daugiau |
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
55 |
|
|
|
ex 2101.2090 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro 1,5 % masės ar daugiau, pieno baltymai sudaro 2,5 % masės ar daugiau, cukrus sudaro 5 % masės arba daugiau ar krakmolas sudaro 5 % masės arba daugiau |
|
|
|
|
|
|
10 |
|
|
35 |
|
|
|
2104.2000 |
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
|
|
40 |
3 |
ex 2105.0000 |
Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų arba esantys pieno riebalai sudaro ne daugiau kaip 3 % masės, kurių sudėtyje nėra kitų riebalų arba kiti riebalai sudaro ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
|
20 |
|
|
|
ex 2105.0000 |
Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų arba esantys pieno riebalai sudaro ne daugiau kaip 3 % masės, kurių sudėtyje esantys kiti riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 10 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
|
20 |
|
|
7 |
ex 2105.0000 |
Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų arba esantys pieno riebalai sudaro ne daugiau kaip 3 % masės, kurių sudėtyje esantys kiti riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
|
20 |
|
|
13 |
ex 2105.0000 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 7 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
7 |
20 |
|
|
|
ex 2105.0000 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 7 % masės, bet ne daugiau kaip 10 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
11 |
20 |
|
|
|
ex 2105.0000 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 13 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
14 |
20 |
|
|
|
ex 2105.0000 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 13 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
19 |
20 |
|
|
|
2106.1011 |
|
|
|
|
|
10 |
|
12 |
10 |
|
10 |
|
|
5 |
2106.9021 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
75 |
|
|
|
2106.9022 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
|
|
|
2106.9023 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
|
|
|
2106.9070 |
|
|
|
|
|
|
15 |
1 |
|
5 |
|
5 |
|
5 |
2106.9081 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
100 |
10 |
|
|
|
ex 2106.9085 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 20 % masės, bet ne daugiau kaip 35 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
35 |
|
|
|
40 |
ex 2106.9085 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 35 % masės, bet ne daugiau kaip 50 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
40 |
ex 2106.9086 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 20 % masės, bet ne daugiau kaip 35 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
35 |
|
|
|
|
ex 2106.9086 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 35 % masės, bet ne daugiau kaip 50 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
|
50 |
|
|
|
|
ex 2106.9087 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 3 % masės, bet ne daugiau kaip 6 % masės |
|
|
|
|
|
|
10 |
|
6 |
5 |
|
|
30 |
ex 2106.9087 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 6 % masės, bet ne daugiau kaip 12 % masės |
|
|
|
|
|
|
10 |
|
12 |
5 |
|
|
30 |
ex 2106.9087 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 12 % masės, bet ne daugiau kaip 20 % masės |
|
|
|
|
|
|
10 |
|
20 |
5 |
|
|
30 |
ex 2106.9088 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 1,5 % masės |
|
|
|
|
|
|
10 |
5 |
|
30 |
|
|
30 |
ex 2106.9088 |
Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 1,5 % masės, bet ne daugiau kaip 3 % masės |
|
|
|
|
|
|
10 |
10 |
|
30 |
|
|
30 |
ex 2106.9091 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 40 % masės, bet ne daugiau kaip 60 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
|
|
50 |
ex 2106.9091 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 60 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
|
|
70 |
ex 2106.9092 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 25 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
25 |
6 |
|
18 |
ex 2106.9092 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 25 % masės, bet ne daugiau kaip 40 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
15 |
|
25 |
6 |
|
32 |
ex 2106.9093 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 1 % masės, bet ne daugiau kaip 5 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
|
35 |
|
|
5 |
ex 2106.9093 |
Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro daugiau kaip 5 % masės, bet ne daugiau kaip 10 % masės |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
|
35 |
|
|
10 |
2106.9094 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
60 |
|
|
|
2106.9095 |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
35 |
|
|
|
2106.9096 |
|
|
|
|
40 |
|
|
|
|
|
|
20 |
|
|
ex 3501.1010 |
Kiti išskyrus kazeino klijus |
|
|
|
|
|
|
|
301 |
|
|
|
|
|
ex 3501.1090 |
Kiti išskyrus kazeino klijus |
|
|
|
|
|
|
|
301 |
|
|
|
|
|
ex 3501.9010 |
Kiti išskyrus kazeino klijus |
|
|
|
|
|
|
|
301 |
|
|
|
|
|
ex 3501.9090 |
Kiti išskyrus kazeino klijus |
|
|
|
|
|
|
|
301 |
|
|
|
|
|
2 protokolo priedėlis
Administracinio bendravimo nuostatos
1. |
Susitariančiosios Šalys sutaria, kad administracinis bendradarbiavimas yra būtinas pagal šį protokolą taikomų lengvatų įgyvendinimui ir kontrolei ir pabrėžia savo įsipareigojimą kovoti su pažeidimais ir sukčiavimais muitinėse bei su jos veikla susijusiais klausimais. |
2. |
Jei Susitariančioji Šalis nustato, remdamasi objektyvia informacija, kad nebuvo vykdomas administracinis bendradarbiavimas ir (arba) buvo nesilaikoma šio protokolo ar įvykdytas sukčiavimas, suinteresuota Susitariančioji Šalis gali laikinai sustabdyti atitinkamų lengvatų taikymą produktui (-ams) pagal šį priedą. |
3. |
Šiame priedėlyje administracinio bendradarbiavimo nevykdymas reiškia, inter alia:
Šiame priedėlyje pažeidimų ar sukčiavimą nustatymas galimas, inter alia, kai be pakankamo paaiškinimo sparčiai didėja prekių importas, viršydamas įprastinį kitos Susitariančiosios Šalies gamybos lygį ir eksporto pajėgumus, ir importas yra susijęs su objektyvia informacija apie pažeidimą ar sukčiavimą. |
4. |
Laikino sustabdymo taikymas priklauso nuo šių sąlygų:
|
5. |
Tuo pačiu metu, kaip ir pranešdama jungtiniam komitetui pagal šio priedėlio 4 dalies a punktą, suinteresuota Susitariančioji Šalis turėtų paskelbti pranešimą importuotojams savo oficialiajame leidinyje. Pranešime importuotojams turi būti nurodyta, kad buvo nustatyta, remiantis objektyvia informacija, susijusia su konkrečiu produktu, apie administracinio bendradarbiavimo nevykdymą ir (arba) pažeidimą ar sukčiavimą. |