![]() |
oficialusis leidinys |
LT Seriju C |
C/2024/508 |
2024 1 23 |
P9_TA(2023)0243
Europos Parlamento sudėtis
2023 m. birželio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento sudėties (2021/2229(INL) – 2023/0900(NLE))
(C/2024/508)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnio 1 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą (ES) 2018/937, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis (1), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties (2), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, ir prie to sprendimo pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (3) (toliau – 2022 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės akto reformos), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Tarybos Venecijos komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodeksą, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46, 54 ir 90 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0214/2023), |
A. |
kadangi nustatant Europos Parlamento sudėtį turi būti laikomasi Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatytų kriterijų, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovų skaičius nustatomas vadovaujantis mažėjančio proporcingumo principu ir kartu užtikrinant, kad minimalus Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičius nebūtų mažesnis nei šeši ir kad nė vienai valstybei narei nebūtų skiriama daugiau kaip devyniasdešimt šešios vietos; |
B. |
kadangi Parlamentas turi iniciatyvos teisę klausimais, susijusiais su Europos Parlamento sudėtimi; |
C. |
kadangi ES sutarties 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Europos Parlamentą sudaro Sąjungos piliečių atstovai; |
D. |
ES sutarties 10 straipsnyje nustatyta, inter alia, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija ir kad piliečiai Sąjungos lygiu yra tiesiogiai atstovaujami Europos Parlamente; |
E. |
kadangi savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos Parlamentas siūlo sudaryti Sąjungos masto rinkimų apygardą; |
F. |
kadangi norint sudaryti galimą Sąjungos masto rinkimų apygardą reikia padaryti Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise pakeitimų; |
G. |
kadangi galimos Sąjungos masto rinkimų apygardos vietų skaičiui nustatyti reikalingas Europos Vadovų Tarybos sprendimas dėl Europos Parlamento sudėties, grindžiamas ES sutarties 14 straipsnio 2 dalimi, o jos sudarymui būtinos nuostatos grindžiamos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 223 straipsnio 1 dalimi; |
H. |
kadangi dabartinės ir ankstesnės kadencijos metu valstybėms narėms vietos paskirstomos remiantis ne nuolatine skaičiavimo sistema, o politinių derybų rezultatais; kadangi dėl to dabartinis vietų paskirstymo valstybėms narėms metodas automatiškai neatitinka mažėjančio proporcingumo principo; kadangi nuolatinis skaičiavimo mechanizmas, kurį taikant būtų atsižvelgiama į Sąjungos valstybių narių gyventojų skaičių, užtikrintų, kad ateityje būtų laikomasi šio principo; |
I. |
kadangi tam, kad valstybės narės galėtų priimti teisės aktų nuostatas, būtinas rinkimams į 2024–2029 m. kadencijos Europos Parlamentą surengti, likus pakankamai laiko iki rinkimų dienos turi būti parengtas Europos Vadovų Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis; |
1. |
pažymi, kad dabartinis vietų paskirstymas Europos Parlamente, kaip nustatyta Sprendime (ES) 2018/937, taikomas tik 2019–2024 m. parlamentinei kadencijai; todėl pabrėžia, kad būtina priimti naują sprendimą dėl Europos Parlamento sudėties per 2024–2029 m. parlamentinę kadenciją; |
2. |
pripažįsta, jog kai kurios valstybės narės laikosi pozicijos, kad priimant sprendimą dėl vietų paskirstymo Europos Parlamente reikia atsižvelgti į balsavimo sistemą Taryboje; |
3. |
atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis jo pasiūlymu dėl Tarybos reglamento, pridėtu prie jo 2022 m. gegužės 3 d. teisėkūros rezoliucijos dėl Europos rinkimų teisės reformos, 28 papildomos vietos Europos Parlamento nariams, renkamiems visos Europos Sąjungos rinkimų apygardoje, turi būti faktiškai nustatomos tik po rinkimų, įvykusių po to, kai įsigalios persvarstytas Aktas dėl Europos Parlamento rinkimų kartu su būtinomis nuostatomis dėl visos Sąjungos rinkimų apygardos; |
4. |
tvirtai pabrėžia, kad ateityje reikalinga nuolatinė sistema, pagrįsta aiškia matematine formule, pagal kurią Europos Parlamento vietos būtų paskirstytos objektyviai, sąžiningai, tvariai ir skaidriai, laikantis mažėjančio proporcingumo principo, kaip apibrėžta Sprendimo (ES) 2018/937 1 straipsnyje; mano, kad šiuo etapu Parlamentui nėra politiškai tikslinga siūlyti tokią nuolatinę sistemą, tačiau ją reikia toliau svarstyti ir ji turėtų būti įdiegta likus pakankamai laiko iki Europos Parlamento rinkimų; ragina Konstitucinių reikalų komitetą per šią kadenciją atnaujinti darbą, susijusį su tokia nuolatine sistema, įskaitant galimybę įtraukti Eurostatą; |
5. |
mano, kad bet koks tolesnis Tarybos darbo, susijusio su rinkimų į Europos Parlamentą teisės pakeitimu, vėlavimas prieštarautų lojalaus bendradarbiavimo principui, įtvirtintam ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, nes tikimasi, kad Tarybos sprendimas turės įtakos Europos Parlamento rinkimams ir gali turėti įtakos jo sudėčiai; |
6. |
pabrėžia, jog būtina, kad Europos Vadovų Taryba skubiai priimtų sprendimą dėl Europos Parlamento sudėties, kad valstybės narės galėtų laiku priimti reikiamus nacionalinės teisės aktus, pagal kuriuos jos galėtų surengti rinkimus į 2024–2029 m. kadencijos Europos Parlamentą; pabrėžia, kad todėl Parlamentas yra įsipareigojęs skubiai pradėti pritarimo procedūrą laikydamasis lojalaus bendradarbiavimo principo; |
7. |
remdamasis savo iniciatyvos teise, įtvirtinta ES sutarties 14 straipsnio 2 dalyje, priima pridedamą pasiūlymą dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, ir jį perduoda Europos Vadovų Tarybai; atkreipia dėmesį į tai, kad toks sprendimas gali būti priimtas tik gavus Parlamento pritarimą, todėl prašo Europos Vadovų Tarybos nedelsiant jį informuoti, jei ji ketina nukrypti nuo pateikto pasiūlymo ir kaip ji ketina tai padaryti; |
8. |
paveda Pirmininkei perduoti šią teisėkūros rezoliuciją ir prie jos pridedamą pasiūlymą Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
(1) OL L 165 I, 2018 7 2, p. 1.
TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS
Pasiūlymas
EUROPOS VADOVŲ TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis
EUROPOS VADOVŲ TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Parlamento pasiūlymą (1),
atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (2),
kadangi:
(1) |
Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatyti Europos Parlamento sudėčiai taikomi kriterijai, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovų skaičius nustatomas vadovaujantis mažėjančio proporcingumo principu ir kartu užtikrinant, kad minimalus Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičius nebūtų mažesnis nei šeši ir kad nė vienai valstybei narei nebūtų skiriama daugiau kaip devyniasdešimt šešios vietos; |
(2) |
ES sutarties 10 straipsnyje numatyta, inter alia, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija, kurioje Sąjungos lygiu piliečiams tiesiogiai atstovaujama Europos Parlamente, o valstybėms narėms Taryboje atstovauja jų vyriausybės, kurios pačios yra demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams parlamentams ar piliečiams; |
(3) |
todėl ES sutarties 14 straipsnio 2 dalis taikoma Sutartyse nustatytų platesnių institucinių taisyklių, taip pat apimančių ir nuostatas dėl sprendimų priėmimo Taryboje, kontekste; |
(4) |
turėtų būti nustatytas tinkamas Sąjungos masto rinkimų apygardoje renkamų Europos Parlamento atstovų skaičius su sąlyga, kad bus priimtas tos rinkimų apygardos teisinis pagrindas, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Taikant ES sutarties 14 straipsnio 2 dalį vadovaujamasi šiais principais:
— |
bendras vietų skaičius Europos Parlamente neviršija 750, neįskaitant pirmininko, |
— |
paskirstant vietas valstybėms narėms taikomas mažėjančio proporcingumo principas kartu užtikrinant, kad minimalus Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičius nebūtų mažesnis nei 6 ir didesnis kaip 96, taip pat kuo labiau atsižvelgiant į atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičių, |
— |
mažėjančio proporcingumo principas apibrėžiamas taip: kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiaus ir tos valstybės narės vietų skaičiaus santykis – iki suapvalinant skaičių iki artimiausio didesnio ar mažesnio sveikojo skaičiaus – kinta atsižvelgiant į atitinkamą jos gyventojų skaičių taip, kad kiekvienas Europos Parlamento narys iš daugiau gyventojų turinčios valstybės narės atstovautų didesniam skaičiui piliečių negu Europos Parlamento narys iš mažiau gyventojų turinčios valstybės narės, ir atvirkščiai, – kuo didesnis valstybės narės gyventojų skaičius, tuo daugiau vietų jai skiriama Europos Parlamente. |
2 straipsnis
Bendrą valstybių narių gyventojų skaičių apskaičiuoja Komisija (Eurostatas), remdamasi valstybių narių pateiktais duomenimis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1260/2013 (3) nustatytą metodą.
3 straipsnis
1. 2024–2029 m. parlamentinei kadencijai nustatomas toks kiekvienoje valstybėje narėje renkamų atstovų į Europos Parlamentą skaičius:
Belgija |
21 |
Bulgarija |
17 |
Čekija |
21 |
Danija |
15 |
Vokietija |
96 |
Estija |
7 |
Airija |
14 |
Graikija |
21 |
Ispanija |
61 |
Prancūzija |
79 |
Kroatija |
12 |
Italija |
76 |
Kipras |
6 |
Latvija |
9 |
Lietuva |
11 |
Liuksemburgas |
6 |
Vengrija |
21 |
Malta |
6 |
Nyderlandai |
31 |
Austrija |
20 |
Lenkija |
52 |
Portugalija |
21 |
Rumunija |
33 |
Slovėnija |
9 |
Slovakija |
15 |
Suomija |
15 |
Švedija |
21 |
2. Be kiekvienoje valstybėje narėje išrinktų Europos Parlamento narių skaičiaus, kaip nustatyta 1 dalyje, įsigaliojus Tarybos reglamentui dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, ir prie to sprendimo pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo numatoma sudaryti Sąjungos masto rinkimų apygardą, pirmuose rinkimuose po to įvykio 28 atstovai į Europos Parlamentą renkami Sąjungos masto rinkimų apygardoje, kaip numatyta tame reglamente.
4 straipsnis
Likus pakankamai laiko iki 2029–2034 m. parlamentinės kadencijos pradžios, Europos Parlamentas pagal ES sutarties 14 straipsnio 2 dalį pateikia Europos Vadovų Tarybai pasiūlymą dėl atnaujinto vietų paskirstymo Europos Parlamente.
5 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta …
Europos Vadovų Tarybos vardu
Pirmininkas
(1) Pasiūlymas, priimtas … m. … … d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).
(2) m. … … d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).
(3) 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1260/2013 dėl Europos demografinės statistikos (OL L 330, 2013 12 10, p. 39).
ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/508/oj
ISSN 1977-0960 (electronic edition)