ISSN 1977-0960 |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Informacija ir pranešimai |
59 tomas |
Pranešimo Nr. |
Turinys |
Puslapis |
|
IV Pranešimai |
|
|
EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
|
|
Europos Komisija |
|
2016/C 396/01 |
||
2016/C 396/02 |
||
2016/C 396/03 |
||
2016/C 396/04 |
||
|
Audito Rūmai |
|
2016/C 396/05 |
||
|
PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
|
|
ELPA Priežiūros tarnyba |
|
2016/C 396/06 |
|
V Nuomonės |
|
|
KITI AKTAI |
|
|
Europos Komisija |
|
2016/C 396/07 |
|
Klaidų ištaisymas |
|
2016/C 396/08 |
LT |
|
IV Pranešimai
EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
Europos Komisija
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/1 |
Euro kursas (1)
2016 m. spalio 26 d.
(2016/C 396/01)
1 euro =
|
Valiuta |
Valiutos kursas |
USD |
JAV doleris |
1,0925 |
JPY |
Japonijos jena |
113,97 |
DKK |
Danijos krona |
7,4385 |
GBP |
Svaras sterlingas |
0,89465 |
SEK |
Švedijos krona |
9,7368 |
CHF |
Šveicarijos frankas |
1,0838 |
ISK |
Islandijos krona |
|
NOK |
Norvegijos krona |
9,0425 |
BGN |
Bulgarijos levas |
1,9558 |
CZK |
Čekijos krona |
27,021 |
HUF |
Vengrijos forintas |
309,09 |
PLN |
Lenkijos zlotas |
4,3245 |
RON |
Rumunijos lėja |
4,4965 |
TRY |
Turkijos lira |
3,3702 |
AUD |
Australijos doleris |
1,4220 |
CAD |
Kanados doleris |
1,4602 |
HKD |
Honkongo doleris |
8,4732 |
NZD |
Naujosios Zelandijos doleris |
1,5246 |
SGD |
Singapūro doleris |
1,5181 |
KRW |
Pietų Korėjos vonas |
1 240,92 |
ZAR |
Pietų Afrikos randas |
15,0219 |
CNY |
Kinijos ženminbi juanis |
7,3954 |
HRK |
Kroatijos kuna |
7,5010 |
IDR |
Indonezijos rupija |
14 213,50 |
MYR |
Malaizijos ringitas |
4,5470 |
PHP |
Filipinų pesas |
52,940 |
RUB |
Rusijos rublis |
68,1000 |
THB |
Tailando batas |
38,238 |
BRL |
Brazilijos realas |
3,4065 |
MXN |
Meksikos pesas |
20,3468 |
INR |
Indijos rupija |
73,0255 |
(1) Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/2 |
Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė
(2016/C 396/02)
Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas suinteresuotąsias šalis, kurių veikla susijusi su monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visus naujo eurų monetų dizaino variantus (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų, visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.
Monetas leidžianti šalis – Graikija
Įamžinimo objektas – 150 metų nuo metų nuo Arkadijaus vienuolyno padegimo
Dizaino aprašas. Monetoje pavaizduotas Arkadijaus vienuolynas. Centre įrašyti žodžiai „ARKADIJAUS VIENUOLYNAS“, o palei vidinį kraštą kairėje graikų kalba – „GRAIKIJOS RESPUBLIKA“. Viršuje dešinėje matyti monetos išleidimo metai „2016“, o po užrašu centre – palmės šakelė (Graikijos monetų kalyklos ženklas). Apačioje dešinėje įspausta dizainerio monograma (Georgios’o Stamatopoulos’o).
Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.
Tiražas – ne daugiau kaip 750 000 vnt.
Išleidimo data – 2016 m. 4-asis ketvirtis.
(1) Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.
(2) Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/3 |
Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė
(2016/C 396/03)
Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas suinteresuotąsias šalis, kurių veikla susijusi su monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visus naujo eurų monetų dizaino variantus (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų, visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.
Monetas leidžianti šalis – Malta
Įamžinimo objektas – Fondo „The Malta Community Chest Fund“ vaidmuo visuomenėje
Dizaino aprašas. Moneta skirta pažymėti fondo „The Malta Community Chest Fund“ vaidmenį visuomenėje pasitelkiant vidurinių mokyklų moksleiviams skirtą programą „From Children in solidarity“ („Iš vaikų solidarumo labui“). Vykdant šią programą nustatomas socialinis vaikų vaidmuo penkiose srityse, pirmoji tema – tema „Solidarumas per meilę“. Dizainą sukūrė vidurinės mokyklos moksleivė Sarah Cilia, šią temą iliustravusi širdelės ženklą rodančiomis dviem rankomis, apgaubiančiomis Maltos vėliavos vaizdą. Monetos apačioje yra užrašas „MALTA 2016“. Kairįjį ir dešinįjį riešus juosia po du stilizuotus žmonių siluetus.
Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.
Tiražas –
Išleidimo data – 2016 m. lapkričio mėn.
(1) Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.
(2) Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/4 |
Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė
(2016/C 396/04)
Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas suinteresuotąsias šalis, kurių veikla susijusi su monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visus naujo eurų monetų dizaino variantus (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų, visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.
Monetas leidžianti šalis – Graikija
Įamžinimo objektas – 120 metų nuo Dimitri’o Mitropoulos’o gimimo
Dizaino aprašas. Monetoje vaizduojamas Dimitri’o Mitropoulos’o portretas muzikos natų fone. Kairėje pusėje palei vidinį kraštą graikų kalba įrašyta „120 METŲ NUO DIMITRI’O MITROPOULOS’O GIMIMO“ ir „GRAIKIJOS RESPUBLIKA“. Viršuje kairėje įrašyti išleidimo metai „2016“ ir įspausta palmės šakelė (Graikijos monetų kalyklos ženklas). Apačioje dešinėje yra dizainerio monograma (Georgios’o Stamatopoulos’o).
Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.
Tiražas – ne daugiau kaip 750 000 vnt.
Išleidimo data – 2016 m. 4-asis ketvirtis
(1) Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.
(2) Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).
Audito Rūmai
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/5 |
Specialioji ataskaita Nr. 25/2016
„Žemės sklypų identifikavimo sistema: naudinga žemės ūkio paskirties žemės atitikties reikalavimams nustatymo priemonė, tačiau jos valdymą dar būtų galima patobulinti“
(2016/C 396/05)
Europos Audito Rūmai šiuo raštu jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 25/2016 „Žemės sklypų identifikavimo sistema: naudinga žemės ūkio paskirties žemės atitikties reikalavimams nustatymo priemonė, tačiau jos valdymą dar būtų galima patobulinti“.
Ši ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje: http://eca.europa.eu arba ES Bookshop: https://bookshop.europa.eu.
PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE
ELPA Priežiūros tarnyba
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/6 |
Valstybės pagalba. Sprendimas neteikti prieštaravimų
(2016/C 396/06)
ELPA priežiūros institucija neprieštarauja šiai valstybės pagalbos priemonei:
Sprendimo priėmimo data |
: |
2016 m. sausio 25 d. |
||||
Bylos Nr. |
: |
78337 |
||||
Sprendimo Nr. |
: |
23/16/COL |
||||
ELPA valstybė |
: |
Norvegija |
||||
Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) |
: |
Nulinis PVM tarifas elektroninės žiniasklaidos tarnyboms |
||||
Teisinis pagrindas |
: |
2009 m. birželio 19 d. Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo Nr. 58 6–2 skirsnis ir 2009 m. gruodžio 15 d. Pridėtinės vertės mokesčio reglamento Nr. 1540 6–2–1 skirsnis. |
||||
Priemonės rūšis |
: |
Schema |
||||
Tikslas |
: |
Žiniasklaidos pliuralizmas ir įvairovė |
||||
Pagalbos forma |
: |
Nulinis PVM tarifas |
||||
Biudžetas |
: |
Maždaug 350 mln. NOK per metus |
||||
Trukmė |
: |
Iki 2022 m. kovo 1 d. |
||||
Ekonomikos sektoriai |
: |
Žinių ir naujienų žiniasklaida, įskaitant NACE J58.1.3 (Laikraščių leidyba) ir NACE J60 (Programų rengimas ir transliavimas) |
||||
Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas |
: |
|
Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje
http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/
V Nuomonės
KITI AKTAI
Europos Komisija
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/7 |
Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą
(2016/C 396/07)
Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.
BENDRASIS DOKUMENTAS
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (*)
„WEST WALES CORACLE CAUGHT SALMON“
EB Nr. UK-PGI-0005-01179 – 12.11.2013
SGN ( X ) SKVN ( )
1. Pavadinimas
„West Wales Coracle Caught Salmon“
2. Valstybė narė arba trečioji šalis
Jungtinė Karalystė
3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas
3.1. Produkto rūšis
1.7 klasė. Šviežios žuvys, moliuskai, vėžiagyviai ir jų produktai
3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas
„West Wales Coracle Caught Salmon“ – Salmo Salar rūšies žuvų, sužvejotų Velso senoviniu tradiciniu žvejybos luoteliais (angl. coracles) metodu, pavadinimas.
„West Wales Coracle Caught Salmon“ yra šviesiai sidabrinės spalvos su tamsiai mėlyna nugara ir juodomis dėmelėmis, daugiausia išsidėsčiusiomis virš šoninės linijos, tačiau uodegos pelekas paprastai būna be dėmelių. Mėsa standi, tankios tekstūros, jai būdinga rausva arba raudona spalva ir šviežios žuvies kvapas, kuris, pasak luoteliais žvejojančių žvejų, primena arbūzo kvapą.
„West Wales Coracle Caught Salmon“ sužvejojamos vos tik joms iš jūros įplaukus į potvynių ir atoslūgių veikiamus upės vandenis, kol dar neprasidėjo joms būdingas neaktyvumo laikotarpis upės aplinkoje ir neišseko jų energijos atsargos. Žuvys yra šviežios, jų mėsa standi, raumenys puikiai išvystyti, todėl tankesnės tekstūros, o raumeniniame audinyje yra daug baltymų ir taukų. Žuvys aiškiai pailgos tvirtos formos ir neturi riebalų pertekliaus, nes jūroje nuplaukia didelius atstumus ir gali maitintis aukštos kokybės maistu.
„West Wales Coracle Caught Salmon“ gali skirtis forma ir dydžiu, nes auga laukinėje gamtoje, dėl tos pačios priežasties jose nėra dirbtinių priedų ir (arba) dažiklių. Mažiausias „West Wales Coracle Caught Salmon“ dydis yra 1 kg, didžiausias – 15 kg. Joms būdingas puikus spalvų derinys, žvynai nepažeisti, uodega, pelekai ir galva be defektų. Be to, uodegos pelekas yra labiau išsivystęs ir ištiestas šiek tiek įlinksta. Uodegos sąnarys siauras, į uodegos pusę aiškiai platėjantis. Lašišų žandikaulis tęsiasi tik iki galinio akies krašto, patinai turi aiškų „snapą“. Luoteliais lašišos žvejojamos ne masiškai, o po vieną, todėl „West Wales Coracle Caught Salmon“ mažiau sužalojamos, mėsa mažiau pažeidžiama ir deformuojama, palyginti su ūkiuose augintomis arba dreifuojančiaisiais tinklais sužvejotomis lašišomis, kurios gali būti pažeistos ir deformuotos. Nepriekaištinga mėsos būklė, standumas ir tanki tekstūra pagerina „West Wales Coracle Caught Salmon“ skonines savybes.
Pagamintoms „West Wales Coracle Caught Salmon“ būdingas išskirtinis stiprus salsvas šviežias skonis su subtiliu taukų prieskoniu, kuris neerzina gomurio, o mėsa būna standi ir tankios tekstūros.
„West Wales Coracle Caught Salmon“ daugiausia parduodamos nepjaustytos ir dažniausiai ką tik sužvejotos, tačiau gali būti parduodamos ir užšaldytos.
3.3. Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)
—
3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)
—
3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje
„West Wales Coracle Caught Salmon“ turi būti sužvejota taikant senovinį tradicinį žvejybos luoteliais metodą lašišų žvejybos sezonu, kuris skiriasi priklausomai nuo to, kurioje iš trijų Vakarų Velso upių žvejojama.
— |
Tovio upėje lašišų sezonas yra birželio 1 d. – liepos 31 d. |
— |
Taivio upėje lašišų sezonas yra birželio 1 d. – rugpjūčio 31 d. |
— |
Tafo upėje lašišų sezonas yra birželio 1 d. – liepos 31 d. |
3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės
—
3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės
—
4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas
Vakarų Velse esančių Tovio, Tafo ir Taivio upių rajonai apibūdinami taip:
— Tovio upės– upės dalis, esanti tarp menamos linijos, nubrėžtos tiesiai per Tovio upę nuo geležinkelio siurblinės prie senųjų skardos dirbtuvių per Britanijos koordinatę (NGR) SN 420205, ir menamos linijos, nubrėžtos tiesiai per Tovio upę ties NGR SN 394137;
— Taivio upės– upės dalis, esanti tarp Kardigano ir Lechrido tiltų;
— Tafo upės– upės dalis, esanti tarp A477 pagrindinio kelio tilto, jungiančio Karmardeną ir Pembruką, ir maždaug 1,6 km atstumu žemyn upe iki menamos linijos, nubrėžtos tiesiai per Tafo upę nuo Vorlio kyšulio iki Ginsto kyšulio.
5. Ryšys su geografine vietove
5.1. Geografinės vietovės ypatumai
Vakarų Velse esančių Tafo, Tovio ir Taivio upių vanduo labai aukštos kokybės, jį nuolat stebi ir su juo susijusius duomenis registruoja Velso gamtos išteklių organizacija. Šios upės atiteka iš atokių Kambro ar Preselio kalnų kaimo vietovių, kuriose visiškai nėra pramonės. Tovio ir Taivio upės pagal Europos Buveinių direktyvą priskirtos prie specialių saugomų teritorijų, o lašišos nurodytos kaip Taivio specialios saugomos teritorijos elementas. Šių trijų upių tarša labai nedidelė, joms suteiktas „A“ klasės statusas, rodantis, kad šioms upėms būdingos natūralios ekosistemos ir jos labai tinkamos lašišinėms ir karpinėms žuvims žvejoti. Aukštos kokybės upės vanduo ir tai, kad žvejojant luoteliais žuvys gaudomos po vieną (o ne masiškai), lemia tai, kad luoteliais sužvejotos lašišos būna nepriekaištingos būklės, o jos skoninės savybės būna geresnės.
Žvejyba luoteliais – senovinis migruojančių žuvų žvejybos būdas, o teisiniu požiūriu – vienintelis leidžiamas žvejybos metodas šiose Velso upėse, kuriose sužvejotas lašišas galima parduoti. Šis senas amatas ir profesija užfiksuoti XI amžiuje, išlikę iki XXI amžiaus ir tebėra gyva tradicija. Žvejų luoteliai anksčiau plačiai naudoti visame Velse, tačiau šiandien naudojami tik Tafo, Tovio ir Taivio upėse. Šios trys upės – vienintelė vieta Europoje, kur vis dar praktikuojama žvejyba luoteliais. Vienas žvejas, šiuo metu užsiimantis žvejyba luoteliais Tovio upėje, yra kilęs iš šeimos, šioje upėje luoteliais žvejojusios per 300 metų. Žvejų luotelis – nedidelis ovalo formos laivelis su sėdėti skirta lenta per vidurį. Luoteliai pinami rankomis iš uosio ir alksnio ir savo konstrukcija primena krepšius. Kiekviename luotelyje plaukia vienas žvejas, luotelis valdomas vienarankiu irklu. Žvejybai reikia poros luotelių: žvejojant jie naudojami kartu – tarp jų pakabinamas tinklas. Žvejojama dažniausiai naktį, kad į nerštavietes grįžtančios lašišos nepastebėtų artėjančių luotelių ar tinklo šešėlių. Žvejyba luoteliais griežtai reguliuojama – luoteliais žvejoti leidžiama tik tam tikrose potvynių ir atoslūgių zonose. Demarkacijos linijos nustatytos žvejybos potvarkiais. Visi luoteliais žvejojantys žvejai turi turėti licenciją, o luotelių tinklai reglamentuojami teisės aktais.
Lašišos į nerštavietes plaukia upės dugnu palei upės kontūrus. Šias žinias luotelių žvejai sukaupė per šimtmečius žvejybos. Tinklas velkamas upės dugnu naudojant nedidelius švino gramzdiklius. Tinklu pagaunamos ne daugiau kaip 18 colių atstumu nuo upės dugno plaukiančios žuvys, didesniame aukštyje plaukiančios žuvys į tinklą nepaklius. Kamštinės plūdės išlaiko viršutinę tinklo dalį išlenktą į priekį, o du luoteliai laiko tinklo angą atvirą. Žvejojant luoteliais ir darant tinklus, svarbiausias gebėjimas yra suprasti unikalią gramzdinimo sistemą, kuri pagrįsta prie luotelių tinklų kabinamų švino gramzdiklių skaičiumi ir svoriu. Gramzdinimo sistema sudėtinga ir paremta Fibonačio skaičių seka. Ją taikyti išmokstama praktikoje, o šis gebėjimas perduodamas iš kartos į kartą.
Žvejoti lašišas šiose upėse bet kokiu kitu būdu, išskyrus žvejybą luoteliais, ir jas parduoti yra neteisėta. Tai padeda išsaugoti ir kontroliuoti luoteliais žvejojamas lašišas ir užtikrinti jų atsekamumą.
Žvejybos meškerėmis ir ūdomis sezonas (tik sporto tikslais) prasideda ir baigiasi vėliau nei žvejybos luoteliais sezonas.
Meškere ir ūda sužvejotos lašišos būna daugiau laiko praleidusios upės purve ir dumble, todėl tokios žuvys turi „žemės“ prieskonį, o dėl nukritusių lapų duburiuose, kur žuvys paprastai būna neaktyvios, dažnai pakinta jų spalva. Dėl tokio neaktyvumo išsenka žuvų energijos atsargos.
5.2. Produkto ypatumai
„West Wales Coracle Caught Salmon“ yra migruojančios laukinės žuvys, galinčios gyventi gėlo vandens upėse ir jūroje. Lašišos neršia ir pirmuosius keletą metų gyvena Tovio, Tafo ir Taivio upėse. Kasmet anksti pavasarį jos migruoja į jūrą maitintis ir augti. Maždaug po 2 metų jos sugrįžta į tris gimtąsias Vakarų Velso upes neršti. Laukinių lašišų raumenų tonusas daugiau išvystytas, palyginti su ūkiuose auginamų lašišų, nes migruodamos jos turi nuplaukti didelį atstumą ir jūroje gali maitintis aukštos kokybės maistu. Maitindamosi jūroje žuvys sukaupia energijos atsargų.
Migruojant vystosi jų raumenų tonusas, todėl žuvų tekstūra būna tanki, mėsa standi ir nėra riebalų pertekliaus. Šias savybes padeda išsaugoti žvejybos metodas, kuriuo užtikrinama, kad žuvys būtų sužvejojamos vos tik patekusios į potvynių ir atoslūgių veikiamus upės vandenis, kol dar neprasidėjo šioms žuvims būdingas neaktyvumo laikotarpis ir upės aplinkoje neišseko jų energijos atsargos. Todėl „West Wales Coracle Caught Salmon“ pasižymi išskirtiniu stipriu salsvu šviežiu skoniu ir subtiliu taukų prieskoniu, kuris neerzina gomurio, o šių žuvų mėsa būna standi ir tankios tekstūros.
Luotelių tinklo akių dydis yra ne mažesnis nei 10 cm, o tai reiškia, kad mažesnės lašišos iš tinklo gali išplaukti – taip užtikrinamas žvejybos luoteliais tausumas. Žvejojant Škotijos laukines lašišas, tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 9 cm, tačiau meškere ir ūda galima sužvejoti mažesnių žuvų.
5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys
SGN paraiška pagrįsta unikalios kokybės produkto ypatybėmis, kurio specifinės savybės susijusios su:
— |
gėlo vandens, kuriame žuvys gimsta ir grįžta neršti, kokybe, |
— |
migravimo atstumu, kurį laukinės žuvys nuplaukia jūroje, |
— |
aukšta maisto kokybe jūroje – žuvys maitinasi tik jūroje ir jūroje baltymų forma sukaupia savo energijos atsargas, |
— |
tuo, kad žvejyba luoteliais yra unikalus tradicinis žvejybos metodas, pagal kurį žuvys žvejojamos po vieną, vos tik joms iš jūros įplaukus į upės sistemą, kol jos nepriekaištingos būklės ir jų energijos atsargos dar nėra spėjusios išsekti. Kadangi žuvys sužvejojamos nepriekaištingos būklės, užtikrinamas išskirtinis jų šviežumas – neretai ant jų odos dar galima matyti jūrinių utėlių. Luoteliais žvejojantys žvejai lašišų kvapą apibūdina kaip išskirtinį šviežio arbūzo kvapą. |
Minėti veiksniai prisideda prie žuvies savybių: tai nepriekaištingas šviežias produktas, kuriam būdinga standi mėsa, puikiai išvystyti raumenys, didelis kiekis baltymų ir taukų raumeniniame audinyje, tačiau riebalų sluoksnis ne per didelis. Šias savybes atspindi virtų žuvų skoninės savybės – standžiai, tankios tekstūros mėsai būdingas išskirtinis stiprus salsvas šviežias skonis su subtiliu taukų prieskoniu.
Žvejų luoteliai anksčiau plačiai naudoti visame Velse, tačiau šiandien naudojami tik Tafo, Tovio ir Taivio upėse Vakarų Velse. Viena šeima, šiuo metu žvejojanti Tovio upėje, žvejyba luoteliais užsiima jau per 300 metų.
Velse žvejoti luoteliais pradėta dar XIX a. Ši žvejyba susijusi su daugybe iš kartos į kartą perduodamų įgūdžių, tarp kurių ir luotelių pynimas, tinklų darymas, žinios, kuriose potvynių užliejamose vietose žvejoti, gebėjimas suprasti upės ženklus ir atsižvelgti į visus veiksnius, pavyzdžiui, upės gylį, potvynius, atoslūgius ir vėjo sąlygas. Žvejyba luoteliais reikalauja nepaprasto meistriškumo ir tikslumo, nes reikia ne tik valdyti ir naviguoti luotelį, bet kartu kontroliuoti tinklo padėtį ir išlaikyti jį paviršiuje. Kadangi luoteliais žvejojama daugiausia naktį, meistriškumas dar svarbesnis. Luoteliai tradiciškai pinami rankomis iš uosio ir alksnio ir savo konstrukcija primena krepšius. Luotelių konstrukcija ir gamybos būdas nesikeitė per amžius, tačiau dėl šiuolaikinių medžiagų pažangos dabar gaminant luotelius naudojamas ir kolenkoras, brezentas bei stiklo pluoštas.
„West Wales Coracle Caught Salmon“ – pripažintas kokybiškas produktas, susijęs su vietovės kulinariniu paveldu bei maisto kultūra ir naudojamas daugelio pačių geriausių virėjų ir gastronomų. Žvejybos luoteliais sezonu šios žuvys kaip sezoninis produktas reguliariai įtraukiamos į garsių vietos maitinimo įstaigų valgiaraščius ir yra itin populiarios tiek tarp vietos gyventojų, tiek tarp turistų. Be to, žuvys rūkomos ir naudojamos kaip, pavyzdžiui, keptų paštetų sudedamoji dalis. Šiuo metu šie produktai parduodami prestižinėse maisto parduotuvėse Londone ir visoje Jungtinėje Karalystėje.
Rūkyta „West Wales Coracle Caught smoked Salmon“ šiuo metu parduodama parduotuvių „Harrods“ maisto skyriuose Londone, ja prekiauta parduotuvėse „Fortnum and Mason“ Londone.
Good Food Guide maisto kritikas Simon’as Wright’as sako:
„Šioje Velso dalyje galima rasti daug nuostabių maisto produktų, tačiau neabejoju, kad šviežumu, puikiu raumenų tonusu ir mėsos standumu išsiskirianti „West Wales Coracle Caught Salmon“ daro daugeriopą įtaką šio regiono maisto kultūrai.
Kalbu ne tik apie neprilygstamą skonį, bet ir apie visą už šio produkto slypinčią istoriją bei tradicijas.“
Pagaminta ar išrūkyta „West Wales Coracle Caught Salmon“ pasižymi intensyviu skoniu, tankia standžia tekstūra, tamsiai rožine arba raudona spalva ir nedideliu riebalų kiekiu. Vis dėlto spalva gali šiek tiek skirtis, nes žuvys auga laukinėje gamtoje.
Nuoroda į paskelbtą specifikaciją
(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)
https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-wales-coracle-caught-salmon-pgi.
(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.
(*) Pakeistas 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų.
Klaidų ištaisymas
27.10.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 396/12 |
Nacionalinių institucijų, paskirtų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą, 29 straipsnio 2 dalies nuostatą, sąrašo klaidų ištaisymas
( Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 366, 2013 m. gruodžio 14 d. )
(2016/C 396/08)
27 psl. po lentele reikia pridėti:
„(B SĄRAŠAS)
Paskirtųjų institucijų, turinčių prieigą prie pranešimų apie konteinerių padėtį registro, sąrašas
Valstybė narė |
Organizacijos pavadinimas |
AT |
Bundesministerium für Finanzen - Steuer- und Zollverwaltung |
BE |
Administration générale des Douanes et Accises |
BG |
Агенция Митници |
CY |
ΤΜΗΜΑ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ |
CZ |
Generální ředitelství cel |
DE |
Zollkriminalamt -ZKA- ZFA Frankfurt am Main ZFA Hannover ZFA Stuttgart ZFA Dresden ZFA München ZFA Essen ZFA Hamburg ZFA Berlin-Brandenburg |
DK |
SKAT |
EE |
Eesti Maksu- ja Tolliamet |
EL |
ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ ΚΑΙ Ε.Φ.Κ. |
ES |
Departamento de aduanas e impuestos especiales |
FI |
Finnish Customs, Enforcement Department |
FR |
Service d’Analyse de Risques et de Ciblage (SARC) Direction Nationale du Renseignement et des Enquêtes Douanières (DNRED) Direction Régionale de Dunkerque (DRD) Direction Régionale du Havre (DRLH) Direction Régionale de Marseille (DRM) Direction Régionale Pays de Loire (DRPL) Direction Générale des Douanes et Droits Indirects (DG) |
HR |
CARINSKA UPRAVA REPUBLIKE HRVATSKE |
IE |
Mutual Assistance Unit Revenue (Irish Tax & Customs) Revenue Commissioners |
IT |
Agenzia delle Dogane – Direzione Centrale Antifrode e Controlli – Ufficio Investigazioni |
LT |
Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
LU |
Administration des douanes et accises |
LV |
Valsts ieņēmumu dienesta Muitas pārvalde |
MT |
Dwana |
NL |
Douane informatiecentrum |
PL |
Izba Celna w Białej Podlaskiej Izba Celna w Białymstoku Izba Celna w Gdyni Izba Celna w Katowicach Izba Celna w Kielcach Izba Celna w Krakowie Izba Celna w Łodzi Izba Celna w Olsztynie Izba Celna w Opolu Izba Celna w Poznaniu Izba Celna w Przemyślu Izba Celna w Rzepinie Izba Celna w Szczecinie Izba Celna w Warszawie Izba Celna we Wrocławiu Ministerstwo Finansów – Departament Kontroli Celnej, Podatkowej i Kontroli Gier Izba Celna w Katowicach - Wydział Strategiczne Centrum Analiz Służby Celnej |
PT |
Autoridade Tributária e Aduaneira |
RO |
Agentia nationala de administrare fiscala – directia generala a vamilor |
SE |
Tullverket |
SI |
Finančna uprava Republike Slovenije |
SK |
Kriminálny úrad finančnej správy Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky |
UK |
FELIXSTOWE PROJECT TIGER HM Revenue & Customs |
European Commission |
DG OLAF |
(C SĄRAŠAS)
Paskirtųjų institucijų, turinčių prieigą prie importo, eksporto ir tranzito registro, sąrašas
Valstybė narė |
Organizacijos pavadinimas |
AT |
Bundesministerium für Finanzen - Steuer- und Zollverwaltung |
BE |
Administration générale des Douanes et Accises |
BG |
Агенция Митници |
CY |
ΤΜΗΜΑ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ |
CZ |
Generální ředitelství cel |
DE |
Zollkriminalamt -ZKA- ZFA Frankfurt am Main ZFA Hannover ZFA Stuttgart ZFA Dresden ZFA München ZFA Essen ZFA Hamburg ZFA Berlin-Brandenburg |
DK |
SKAT |
EE |
Eesti Maksu- ja Tolliamet |
EL |
ΓΕΝΙΚΗ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΤΕΛΩΝΕΙΩΝ ΚΑΙ Ε.Φ.Κ. |
ES |
Departamento de aduanas e impuestos especiales |
FI |
Finnish Customs, Enforcement Department |
FR |
Service d’Analyse de Risques et de Ciblage (SARC) Direction Nationale du Renseignement et des Enquêtes Douanières (DNRED) Direction Régionale de Dunkerque (DRD) Direction Régionale du Havre (DRLH) Direction Régionale de Marseille (DRM) Direction Régionale Pays de Loire (DRPL) Direction Générale des Douanes et Droits Indirects (DG) |
HR |
CARINSKA UPRAVA REPUBLIKE HRVATSKE |
IE |
Mutual Assistance Unit Revenue (Irish Tax & Customs) Revenue Commissioners |
IT |
Agenzia delle Dogane – Direzione Centrale Antifrode e Controlli – Ufficio Investigazioni |
LT |
Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
LU |
Administration des douanes et accises |
LV |
Valsts ieņēmumu dienesta Muitas pārvalde |
MT |
Dwana |
NL |
Douane informatiecentrum |
PL |
Izba Celna w Białej Podlaskiej Izba Celna w Białymstoku Izba Celna w Gdyni Izba Celna w Katowicach Izba Celna w Kielcach Izba Celna w Krakowie Izba Celna w Łodzi Izba Celna w Olsztynie Izba Celna w Opolu Izba Celna w Poznaniu Izba Celna w Przemyślu Izba Celna w Rzepinie Izba Celna w Szczecinie Izba Celna w Toruniu Izba Celna w Warszawie Izba Celna we Wrocławiu Ministerstwo Finansów – Departament Kontroli Celnej, Podatkowej i Kontroli Gier Izba Celna w Katowicach - Wydział Strategiczne Centrum Analiz Służby Celnej |
PT |
Autoridade Tributária e Aduaneira |
RO |
Agentia nationala de administrare fiscala – directia generala a vamilor |
SE |
Tullverket |
SI |
Finančna uprava Republike Slovenije |
SK |
Kriminálny úrad finančnej správy Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky |
UK |
FELIXSTOWE BF Intelligence & Analytics Team UK_HMRC_CITEX Valuation PROJECT TIGER CITEX Transit UofE HM Revenue & Customs |
European Commission |
DG OLAF“ |