ISSN 1977-0960 |
||
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181 |
|
![]() |
||
Leidimas lietuvių kalba |
Informacija ir pranešimai |
59 tomas |
Pranešimo Nr. |
Turinys |
Puslapis |
|
||
|
|
I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
|
|
REZOLIUCIJOS |
|
|
Europos Parlamentas |
|
|
Antradienis, 2013, Spalio 8 |
|
2016/C 181/01 |
||
2016/C 181/02 |
||
2016/C 181/03 |
||
2016/C 181/04 |
||
2016/C 181/05 |
||
2016/C 181/06 |
||
2016/C 181/07 |
||
|
Trečiadienis, 2013, Spalio 9 |
|
2016/C 181/08 |
||
2016/C 181/09 |
||
2016/C 181/10 |
||
|
Ketvirtadienis, 2013, Spalio 10 |
|
2016/C 181/11 |
||
2016/C 181/12 |
||
2016/C 181/13 |
||
2016/C 181/14 |
||
2016/C 181/15 |
||
2016/C 181/16 |
||
2016/C 181/17 |
|
II Komunikatai |
|
|
EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
|
|
Europos Parlamentas |
|
|
Trečiadienis, 2013, Spalio 9 |
|
2016/C 181/18 |
||
2016/C 181/19 |
|
III Parengiamieji aktai |
|
|
EUROPOS PARLAMENTAS |
|
|
Antradienis, 2013, Spalio 8 |
|
2016/C 181/20 |
||
2016/C 181/21 |
||
2016/C 181/22 |
||
2016/C 181/23 |
||
2016/C 181/24 |
||
2016/C 181/25 |
||
|
Trečiadienis, 2013, Spalio 9 |
|
2016/C 181/26 |
||
2016/C 181/27 |
||
2016/C 181/28 |
||
2016/C 181/29 |
||
2016/C 181/30 |
||
|
Ketvirtadienis, 2013, Spalio 10 |
|
2016/C 181/31 |
||
2016/C 181/32 |
||
2016/C 181/33 |
Simbolių paaiškinimai
(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.) Parlamento pakeitimai Naujos teksto dalys žymimos pusjuodžiu kursyvu . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint pusjuodžiu kursyvu , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant. |
LT |
|
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/1 |
EUROPOS PARLAMENTAS
2013–2014 m. SESIJA
2013 m. spalio 7–10 d. posėdžiai
Posėdžių protokolai paskelbti OL C 13 E, 2014 1 17.
2013 m. spalio 9 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2011 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 328, 2013 12 7.
PRIIMTI TEKSTAI
I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės
REZOLIUCIJOS
Europos Parlamentas
Antradienis, 2013, Spalio 8
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/2 |
P7_TA(2013)0394
Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija „Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (2013/2074(INI))
(2016/C 181/01)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją (UNCAC), pateiktą pasirašyti 2003 m. gruodžio 9 d. Meridoje, |
— |
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, |
— |
atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
— |
atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
— |
atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius, pateiktą pasirašyti 1997 m. gruodžio 17 d. Paryžiuje, ir į rekomendacijas, kuriomis ji papildyta, |
— |
atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. bendrą Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ (COM(2011)0886), |
— |
atsižvelgdamas į ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriuos per 2012 m. birželio 25 d. vykusį 3179-ąjį posėdį priėmė Užsienio reikalų taryba, |
— |
atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos Sąjungos vaidmens skatinant žmogaus teises ir demokratizaciją trečiosiose šalyse (COM(2001)0252), |
— |
atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681), |
— |
atsižvelgdamas į Tarybos dokumentų rinkinį „Žmogaus teisių ir lyčių aspekto integravimas į Europos saugumo ir gynybos politiką“ (1), ypač į Tarybos dokumentą „Bendros elgesio normos ESGP operacijų metu“ (dok. 08373/3/2005), |
— |
atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją, |
— |
atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą pasaulinį veiksmų planą „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir regionų komitetui „Pasiturimas gyvenimas visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“ (COM(2013)0092), |
— |
atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) pranešimą „Politika, kuria siekiama užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui, slaptų susitarimų sudarymui, prievartos taikymui, pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui Europos investicijų banko veikos srityje ir nuo šių veikų sulaikyti“ (EIB kovos su sukčiavimu politika), patvirtintą 2008 m., |
— |
atsižvelgdamas į Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) teisės taikymo politiką ir procedūras, įsigaliojusias 2009 m. kovo mėn., |
— |
atsižvelgdamas į Verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus: Jungtinių Tautų programos „Saugok, gerbk ir gink“ įgyvendinimas (HR/PUB/11/04), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos siekiant demokratizacijos (2), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos, taikomos vykdant ES užsienio politiką (3), |
— |
atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, priimtas per 2914-ąjį Bendrųjų reikalų tarybos posėdį, vykusį 2008 m. gruodžio 8 d., |
— |
atsižvelgdamas į Montrė dokumentą dėl atitinkamų tarptautinių teisinių įsipareigojimų ir gerosios patirties, taikomų valstybėms, susijusioms su privačių karinių ir saugumo bendrovių (PKSB) veiksmais ginkluotų konfliktų metu, priimtą 2008 m. rugsėjo 17 d. Montrė, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Tarybos baudžiamosios teisės konvenciją dėl korupcijos, pateiktą pasirašyti 1999 m. sausio 27 d., ir į Europos Tarybos civilinės teisės konvenciją dėl korupcijos, pateiktą pasirašyti 1999 m. lapkričio 4 d., taip pat į 1998 m. gegužės 5 d. ir 1999 m. gegužės 1 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto priimtas rezoliucijas Nr. (98) 7 ir (99) 5, kuriomis įsteigiama Valstybių prieš korupciją grupė (GRECO), |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26–27 d. priimtą Džakartos pareiškimą dėl kovos su korupcija agentūrų principų, |
— |
atsižvelgdamas į Paryžiaus nacionalinių žmogaus teisių institucijų principus (4), |
— |
atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijas daugiašalėms įmonėms (5), |
— |
atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl tarptautinio verslo įmonių ir socialinės politikos principų (6), |
— |
atsižvelgdamas į JT pasaulinio susitarimo iniciatyvą (7), |
— |
atsižvelgdamas į Tarptautinį privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksą, |
— |
atsižvelgdamas į Sutartį dėl prekybos ginklais, priimtą per 2013 m. kovo 18–28 d. Niujorke vykusią baigiamąją Jungtinių Tautų konferenciją dėl prekybos ginklais (8), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0250/2013), |
A. |
kadangi korupciją galima apibrėžti kaip piktnaudžiavimą patikėtais įgaliojimais siekiant asmeninės ar bendros, tiesioginės ar netiesioginės privačios naudos ir kadangi, kaip apibrėžta UNCAC, korupcija, be kitų veikų, apima nusikalstamą kyšininkavimo, turto iššvaistymo, prekybos poveikiu, piktnaudžiavimo pareigomis ir neteisėto praturtėjimo veiką; kadangi sukčiavimas, turto prievartavimas, šantažas, piktnaudžiavimas veiksmų laisve, favoritizmas, nepotizmas, klientelizmas ir neteisėti politinių tikslų rėmimo įnašai yra glaudžiai susiję su korupcija; kadangi korupcija gali būti susijusi su organizuoto nusikalstamumo veikla, t. y. greta valstybės valdžios vykdoma veikla, kuriai vadovaujama kolegialiai, ypač tais atvejais, kai valdžios institucijos neužtikrina įstatymų taikymo; |
B. |
kadangi dėl korupcijos įsigali ir didėja nelygybė, neteisybė ir diskriminavimas vienodų galimybių naudotis žmogaus teisėmis atžvilgiu, nesvarbu, ar tai būtų pilietinės, politinės ir ekonominės, ar socialinės ir kultūrinės teisės; kadangi korupcija gali turėti neigiamą netiesioginį poveikį aplinkai neproporcingai veikia nepalankiausioje padėtyje esančias ir marginalizuotas visuomenės grupes, todėl visų pirma jos neturi vienodų galimybių dalyvauti politiniame gyvenime, naudotis viešosiomis paslaugomis, teise kreiptis į teismą, apsauga, taip pat įsigyti žemės, įsidarbinti, įgyti išsilavinimą, rūpintis sveikata ir turėti būstą, ir kadangi dėl korupcijos ypač sunku siekti pažangos kovos su diskriminacija srityje ir lyčių lygybės bei suteikti moterims savarankiškumą, nes dėl to mažėja jų galimybės apginti savo teises; |
C. |
kadangi korupcija gali kenkti valstybių ekonomikos plėtrai, kartais trukdant prekybai ir investicijoms; |
D. |
kadangi kova su korupcija yra Kotonu susitarimo 9 straipsnio 3 dalyje ir 97 straipsnyje pripažinto ir apibrėžto gero valdymo principo dalis; |
E. |
kadangi korupcija ir žmogaus teisių pažeidimai paprastai susiję su piktnaudžiavimu įgaliojimais, atskaitomybės stoka ir įvairių formų diskriminacija institucijose; kadangi korupcija visada dažnesnė ten, kur nepakankamai arba visai neužtikrinamos žmogaus teisės, ir kadangi dažnai korupcija trukdo veiksmingai veikti institucijoms ir subjektams, paprastai užtikrinantiems stabdžių ir atsvarų sistemos veikimą ir sukurtiems tam, kad užtikrintų demokratinių principų laikymąsi ir pagarbą žmogaus teisėms, pvz., parlamentams, teisėsaugos institucijoms, teismams, teisės sistemoms ir pilietinei visuomenei; |
F. |
kadangi korupcija dažniausiai yra giliai įsišaknijusi visuomenių, kuriose ji paplitusi, mentalitete ir kadangi visos pastangos, dedamos kovojant su korupcija, turėtų būti pirmiausia sutelktos į švietimo sistemą ir nukreiptos į kuo jaunesnio amžiaus žmones; |
G. |
kadangi valstybės kartais nesiima priemonių korupcijai viešajame ir privačiajame sektoriuose pažaboti arba už ją nebaudžia ir kartu pažeidžia tarptautinius įsipareigojimus pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir kitus svarbius tarptautinius ir regioninius su žmogaus teisėmis susijusius dokumentus; |
H. |
kadangi korupcija iškraipo vyriausybės išlaidų dydį ir sudėtį, labai sumažina valstybės gebėjimą kuo geriau panaudoti esamus išteklius siekiant visapusiškai įgyvendinti ekonomines, socialines ir kultūrines teises ir kadangi dėl korupcijos pasisavinama daug investicijoms į ekonomiką skirtų lėšų, todėl ekonominių sunkumų patiriančioms šalims, įskaitant ES valstybes nares, sunku atsigauti; |
I. |
kadangi dėl aukšto rango pareigūnų korupcijos susijusios valstybės gali tapti labai nesaugios ir nestabilios, taip keliant grėsmę pačiai valstybei; |
J. |
kadangi, remiantis Pasaulio banko duomenimis, korupcija sudaro 5 proc. pasaulio BVP (2,6 trln. JAV dolerių) ir daugiau nei 1 trln. JAV dolerių kasmet sumokama kyšiams; taip pat kadangi dėl korupcijos visos pasaulio mastu vykdomos verslo veiklos išlaidos padidėja 10 proc., o viešojo pirkimo sutarčių išlaidos besivystančiose šalyse – 25 proc. (9); |
K. |
kadangi Pasaulio bankas nustatė, kad dėl aukšto lygio pareigūnų korupcijos kasmet iš besivystančių šalių valstybės biudžetų pavagiama ir slepiama užjūryje 20–40 mlrd. JAV dolerių, o tai sudaro 20–40 proc. oficialios paramos vystymuisi lėšų (10); |
L. |
kadangi 2000–2009 m. besivystančios šalys dėl neteisėtų finansinių srautų prarado 8,44 trln. JAV dolerių, o ši suma dešimt kartų didesnė nei jų gaunama pagalba iš užsienio; kadangi kiekvienais praeito dešimtmečio metais besivystančios šalys dėl nelegalių srautų netekdavo 585,9 mlrd. JAV dolerių per metus; kadangi vykdant korupcinę veiką kasmet pavagiamų lėšų pakaktų 80 kartų pamaitinti badaujančius pasaulio gyventojus, o kyšių ir vagysčių suma net 40 proc. viršija bendrą projektų, kuriais siekiama aprūpinti gyventojus saugiu geriamuoju vandeniu ir sukurti jiems sanitarines sąlygas, vertę (11); |
M. |
kadangi keldama grėsmę demokratijos įtvirtinimui ir žmogaus teisių užtikrinimui korupcija išlieka pagrindinė konfliktų, plačiai paplitusių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų ir nebaudžiamumo besivystančiose šalyse priežastis bei katalizatorius ir kadangi tebesant tokiai korupcijai ir neteisėtam valstybės pareigūnų praturtėjimui imta grobstyti ir įtvirtinti valdžią, taip pat pradėjo kurtis naujos karinės grupuotės ir išplito smurtas; |
N. |
kadangi dėl korupcijos teismų sektoriuje pažeidžiamas nediskriminavimo principas, atimamos galimybės kreiptis į teismą, taip pat teisė į teisingą bylos nagrinėjimą ir veiksmingą teisinę gynybą, nors tai labai svarbu siekiant užtikrinti visas kitas žmogaus teises, ir kadangi korupcija labai iškraipo teisminių ir kitų viešojo administravimo institucijų nepriklausomumą, kompetenciją ir nešališkumą, o dėl to didėja nepasitikėjimas valstybinėmis institucijomis, kartu kenkiama teisinei valstybei ir skatinamas smurtas; |
O. |
kadangi teikdamos viešąsias paslaugas valstybės gali vykdyti tarptautinius žmogaus teisių įsipareigojimus, kartu užtikrinti vandens ir maisto produktų tiekimą, sveikatą, švietimą, būstą, saugumą ir tvarką kaip žmogaus socialinės raidos elementus ir kadangi korupcija viešųjų pirkimų srityje klesti trūkstant atvirumo, skaidrumo, informacijos, konkurencijos, paskatų, aiškių taisyklių ir nuostatų, kurių laikymasis būtų griežtai užtikrinamas, taip pat neveikiant nepriklausomiems stebėsenos ir sankcijų mechanizmams; |
P. |
kadangi dėl plačiai paplitusios korupcijos, nepakankamo skaidrumo ir neturėdami galimybių susipažinti su informacija bei aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procese piliečiai negali iš vyriausybių ir politinių atstovų reikalauti atsakomybės siekdami, kad su išteklių paieška ir rinkos tyrimu susijusios pajamos būtų naudojamos jų žmogaus teisėms užtikrinti; kadangi valstybės valdžia privalo dėti visas pastangas kovojant su korupcija valstybės ir privačiose įmonėse; |
Q. |
kadangi žmogaus teisių gynėjų, žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės organizacijų (PVO), profsąjungų ir tiriamosios žurnalistikos veiklą vykdančių žurnalistų vaidmuo kovojant su korupcija labai svarbus, nes jie tikrina viešuosius biudžetus, stebi vyriausybių ir didelių – ypač daugiašalių – įmonių veiklą, politinių partijų finansavimą, perteikia gebėjimų ugdymo įgūdžius ir patirtį, taip pat reikalauja skaidrumo ir atskaitomybės; kadangi apie korupciją ir organizuotus nusikaltimus pranešantys žurnalistai vis dažniau tampa organizuotų nusikalstamų grupuočių, lygiagrečiai veikiančių jėgų ir valdžios institucijų taikiniu ir priekabiavimo objektu, pirmiausia besivystančiose šalyse; |
R. |
kadangi laisva ir nepriklausoma spauda ir žiniasklaida, ir internetinė, ir kitų rūšių, yra būtinos užtikrinant skaidrumą ir priežiūrą, kurių reikia kovojant su korupcija, nes jos sukuria forumą korupcijos atvejams atskleisti ir suteikia piliečiams ir visuomenei galimybę gauti informaciją; |
S. |
kadangi atvirų duomenų ir atviros vyriausybės iniciatyva piliečiams suteikiama galia, nes suteikiama galimybė susipažinti su informacija apie vyriausybių biudžetus ir išlaidas; |
T. |
kadangi informatoriai, nors jiems gresia didelis pavojus, yra labai svarbūs išaiškinant korupciją, sukčiavimą, netinkamą valdymą bei žmogaus teisių pažeidimus ir kadangi dėl apsaugos nuo keršto stokos, informacijos kontrolės ir įstatymų dėl šmeižto ir garbės bei orumo įžeidimo, taip pat netinkamai nagrinėjant informatorių ieškinius žmonės gali bijoti atvirai kalbėti ir dažnai vengia tai daryti dėl jų ir jų šeimos narių saugumui kylančio pavojaus; kadangi ES privalo juos apsaugoti, visų pirma kuo geriau naudodama turimas bendradarbiavimo priemones ir pirmiausia Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP); |
U. |
kadangi ekstremaliosios padėties aplinkybėmis ir teikiant pagalbą, atsižvelgiant į veiklos pobūdį, veiksmų sudėtingumą ir juos vykdančius subjektus, atsiranda galimybių korupcijai ir kadangi šios „galimybės“ apima kyšininkavimą, trukdymą, pagalbos agentūrų darbuotojų apiplėšimus, netinkamus pagalbos agentūrų darbuotojų veiksmus, sukčiavimą, apgaulingą apskaitos tvarkymą, netinkamą gautos pagalbos panaudojimą ir vargingai gyvenančių žmonių išnaudojimą bei didina plačiai paplitusį nusivylimą valstybės institucijomis, kokios jos bebūtų; kadangi netinkamas humanitarinės pagalbos panaudojimas yra grubus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas; |
V. |
kadangi 25 proc. visų Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) pradėtų tyrimų buvo susiję su Europos išorės pagalba trečiosioms šalims ir kadangi atlikus šiuos tyrimus buvo susigrąžinta 17,5 mln. EUR (12); |
W. |
kadangi ES pagalba besivystančioms šalims gali būti iššvaistyta, jei pagalba besinaudojančiosiose šalyse nebus įdiegta tinkama stabdžių ir atsvarų sistema ir nebus vykdoma visiškai nepriklausoma su lėšų panaudojimu susijusi sąžiningumo sistemos stebėsena; |
X. |
kadangi Europos valstybiniai bankai, kurie yra priskiriami ES institucijoms (EIB) arba kurių dauguma akcininkų yra ES valstybės narės (ERPB), vykdydami savo veiklą už Europos Sąjungos ribų buvo tariamai įsivėlę į korupcijos skandalus; |
Y. |
kadangi pagalbos teikėjai ir tarptautinės finansų įstaigos (TFĮ), pvz., Pasaulio bankas (PB) ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF) turėtų šalyse skolininkėse skatinti tikrą valdymo reformą ir prisidėti prie veiksmingos kovos su korupcija taip pat ir kritiškai vertindami su daugeliu priemonių, taikytų įgyvendinant struktūrinio prisitaikymo programas (SPP), pvz., valstybinių įmonių ir išteklių privatizavimo programą, susijusią korupcijos ir žmogaus teisių pažeidimų riziką ir imtis ją mažinti; |
Z. |
kadangi prekyba žmonėmis labai susijusi su sudėtingais korumpuotais tinklais, veikiančiais visose nukentėjusių asmenų kilmės, tranzito ir paskirties šalių vyriausybių, viešojo administravimo institucijų, teisėsaugos ir privačiojo sektoriaus srityse ir kadangi korupcija silpnina kovotojų su prekyba žmonėmis veiksmus, nes ji yra apėmusi policijos ir teisminių institucijų darbuotojus ir ji vykdoma per prekiautojų žmonėmis persekiojimo, sulaikymo ir teisinės pagalbos bei liudytojų apsaugos teikimo prekybos žmonėmis aukoms procedūras; |
AA. |
kadangi dėl korupcijos ir netinkamų veiksmų ginkluotosiose pajėgose, gynybos sektoriuje, teisėsaugos institucijose ir taikos palaikymo pajėgose kyla didelis pavojus besivystančių šalių piliečių gyvybei, fizinei neliečiamybei, apsaugai, laisvei ir teisėms, taip pat kadangi ir toliau išlieka nepriimtinas korupcijos lygis gynybos sektoriuje ir viešųjų pirkimų gynybos srityje, ir tai yra ypatingai įslaptinta nacionalinio saugumo sumetimais; kadangi reikėtų kruopščiai tikrinti viešuosius pirkimus saugumo įrangos srityje; |
AB. |
kadangi per pastarąjį dvidešimtmetį privatūs ir viešieji subjektai pradėjo labai dažnai naudotis privačių karinių ir saugumo bendrovių (PKSB) paslaugomis ir kadangi atsižvelgiant į šių bendrovių veiklos pobūdį jose išlieka labai didelė korupcijos tikimybė ir, nors jos daugiausia veikia už griežto reguliavimo srities ribų, neatsiskaitydamos visuomenei, o to paprastai reikalaujama iš ginkluotųjų pajėgų, jos apkaltintos rimtais žmogaus teisių pažeidimais; |
AC. |
kadangi UNCAC IV ir V skyriuose numatytų tarpusavio teisinės pagalbos ir turto grąžinimo mechanizmų įgyvendinimas, naudojimas ir veiksmingumas valstybėse, UNCAC šalyse, nepakankamas ir kadangi tos valstybės konvencijos šalys dar nėra visapusiškai įgyvendinusios įsipareigojimų pagal šios konvencijos IV skyrių („Tarptautinis bendradarbiavimas“) ir V skyrių („Turto grąžinimas“) dėl tarptautinio bendradarbiavimo ir, pirmiausia, dar nėra pakankamai įvykdžiusios tarpusavio teisinės pagalbos įsipareigojimų pagal UNCAC 46 straipsnį; |
AD. |
kadangi prastai reguliuojama ir neskaidri prekyba įprastiniais ginklais ir šaudmenimis skatina konfliktus, korupciją, skurdą, žmogaus teisių pažeidimus ir nebaudžiamumą; |
AE. |
kadangi didelio masto korupcija besivystančiosiose šalyse vykdoma daugiausia bendrininkaujant ir net padedant tam tikriems verslininkams, teisininkams, finansų įstaigoms ir valstybės tarnautojams išsivysčiusiose šalyse, įskaitant ES valstybes nares, ir kadangi ES ir tarptautiniu lygmeniu akivaizdžiai neatsižvelgiant į kovos su pinigų plovimu teisės aktus šios įstaigos ir bendrovės sudarė sąlygas plauti korumpuotais būdais įgytą turtą išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse, steigti neskaidrias struktūras ir slėpti turtą jurisdikcijose, kuriose saugoma paslaptis; |
AF. |
kadangi taikant žmogaus teisėmis paremtą požiūrį į kovos su korupcija politiką gerinamas bendras supratimas, kad korupcija neigiamai veikia ne tik viešąsias lėšas, bet ir piliečių asmenines teises bei galimybes; kadangi glaudžiai susiejus tarptautinę kovą su korupcija ir žmogaus teisių judėjimus visuomenė bus geriau informuota ir reikalaus daugiau atvirumo, atskaitomybės ir teisingumo ir kadangi susiejant korupciją su žmogaus teisių pažeidimais atveriamos naujos galimybės imtis veiksmų, pirmiausia tose srityse, kuriose su korupcija galima kovoti taikant esamus nacionalinius, regioninius ir tarptautinius žmogaus teisių užtikrinimo stebėsenos mechanizmus; |
Vidaus ir išorės politikos darna
1. |
mano, kad patikima ir įtakinga kovos su korupcija lydere ES gali tapti tik tinkamai spręsdama organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo problemas savo teritorijoje; šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES kovos su korupcija ataskaitą, kurią turi paskelbti Komisija; tikisi, kad, kai Komisija valstybėse narėse nustatys labiausiai korupcijai palankias sritis, bus lengviau skatinti kovą su korupcija, dalijimąsi geriausia patirtimi, nustatyti ES tendencijas ir skatinti savitarpio mokymąsi bei tolesnį ES ir tarptautinių įsipareigojimų laikymąsi; ragina Komisiją pateikti ES politikos kovos su korupcija srityje iniciatyvų, pvz., ES kovos su korupciją planą; |
2. |
šiuo atžvilgiu palankiai vertina pasiūlymą persvarstyti Taupymo pajamų apmokestinimo direktyvą siekiant veiksmingai panaikinti banko paslapties praktiką; mano, kad išankstinė korupcijos ES ir trečiosiose šalyse mažinimo sąlyga yra įmonių registrų ir patikos registrų reglamentavimo ir skaidrumo didinimas visose ES valstybėse narėse; mano, kad ES taisyklėmis reikėtų nustatyti prievolę registruoti visas teisines struktūras ir jų nuosavybės ryšių duomenis, taip pat viešai paskelbti šią informaciją internete, paženklintą elektroninėmis žymomis ir pritaikytą paieškai, kad ja galima būtų naudotis nemokamai; |
3. |
mano, kad ES, imdama pavyzdį iš Jungtinių Amerikos Valstijų, priėmusių 2012 m. Sergejaus Magnitskio teisinės valstybės atskaitomybės aktą, turėtų priimti panašų teisės aktą ES lygmeniu, kaip pavyzdinę veiklos sistemą, kuria būtų nustatomas ryšys tarp korupcijos ir žmogaus teisių pažeidimų; todėl ragina Tarybą priimti sprendimą dėl bendro ES valstybės tarnautojų, susijusių su Sergejaus Magnitskio mirtimi, tolesnę teisminę priedangą ir tebevykstantį priekabiavimą prie jo šeimos narių, sąrašo sudarymo; taip pat mano, kad šiame Tarybos sprendime reikėtų nustatyti tiems valstybėms tarnautojams taikytinas sankcijas, pvz., visoje ES galiojantį draudimą išduoti vizą ir nutarimą įšaldyti visą finansinį turtą, kurį jie arba jų artimiausi šeimos nariai gali turėti Europos Sąjungoje; ragina Komisiją parengti veiksmų planą siekiant sukurti mechanizmą, kurį taikant būtų sudaromi sąrašai ir nustatomos panašios sankcijos, taikytinos trečiųjų šalių valstybės tarnautojams (įskaitant policijos pareigūnus, prokurorus ir teisėjus), susijusiems su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais ir teisminėmis manipuliacijomis informatorių, apie korupciją pranešančių žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų trečiosiose šalyse atžvilgiu; pabrėžia, kad įtraukimo į sąrašą kriterijai turėtų būti parengti remiantis gerai dokumentuotais, susijusiais ir nepriklausomais šaltiniais ir įtikinamais įrodymais, kad į sąrašą įtraukti asmenys galėtų naudotis teisių gynimo priemonėmis; |
Atskaitomybė ir išorės pagalbos bei viešųjų biudžetų skaidrumas
4. |
visiškai pritaria ES įsipareigojimui į visą savo vystymosi politiką įtraukti ir integruoti demokratinės atsakomybės koncepciją, t. y. užtikrinti veiksmingą ir visapusišką žmonių dalyvavimą rengiant, įgyvendinant ir stebint vystymosi strategiją ir pagalbos teikėjų bei vyriausybių politiką; mano, kad tokia politika skatinamas programos naudos gavėjų dalyvavimas ir todėl gerinama stebėsena ir atskaitomybė kovojant su korupcija; ragina Komisiją ir valstybes nares savo pagalbos vystymuisi programose taikyti tarptautinių normų sąlygų laikymosi principą korupcijos srityje ir įtraukti kovos su korupcija nuostatas į viešųjų pirkimų vykdymo sutartis kaip rekomenduoja EBPO; prašo, kad Komisija toliau skatintų aukštą paramos skaidrumo lygį pateikiant duomenis skaitmeniniu, elektroniniu formatu ir bendro standarto taikymą siekiant užtikrinti palyginamumą tiek su kitais pagalbos teikėjais, tiek ir, visų pirma, atsižvelgiant į vyriausybių gavėjų poreikius; |
5. |
pabrėžia, kad norint pasiekti didesnį vystymosi finansavimo veiksmingumą taikant derinimo priemones, šias priemones reikia peržiūrėti siekiant nustatyti skaidresnius projektų atrankos kriterijus ir griežtesnius atskaitomybės visai visuomenei reikalavimus; primena, kad nustačius kritinį būtinųjų reikalavimų dėl projektų atrankos, jų įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo skaičių galima būtų užtikrinti informacijos apie operacijų vykdymą palyginamumą ir nuoseklų pagrindą; pažymi, kad apie pažangą įgyvendinant projektus ir jų poveikį vystymuisi turėtų būti nuolat pranešama siekiant pagrįsti pagalbai skirtų išteklių naudojimą taikant derinimo priemones ne tik paramos teikėjams ir susijusioms Europos institucijoms, bet ir plačiajai visuomenei; |
6. |
mano, kad Komisija turėtų įpareigoti užtikrinti didžiausią ES lėšomis finansuojamų projektų viešųjų pirkimų procedūrų sąžiningumą, konkrečiai skatindama sudaryti geresnes galimybes dalyvauti konkursuose vietos organizacijoms; pabrėžia, kad žmogaus teisėmis paremtą požiūrį į viešuosius pirkimus įgyvendinti lengviau, kai juose dalyvauja daugiau subjektų, būtent tokių, kuriems turi įtakos pasiūlymų teikimo procesas (pvz., žemės savininkų asociacijos ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupės); mano, kad laikantis žmogaus teisėmis paremto požiūrio į viešuosius pirkimus valdžios institucijos taip pat skatinamos sudaryti sąlygas nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms pačioms varžytis viešųjų pirkimų procedūrose ir išplėsti įmonių vertinimo viešųjų pirkimų procedūrose kriterijus; primena, kad, siekiant nustatyti, ar ES lėšos naudojamos tinkamai, labai svarbu bendradarbiaujant su pilietine visuomene stebėti projektų rezultatus ir reikalauti iš vietos valdžios institucijų atskaitomybės; ragina Komisiją neskirti projektų rangovų, jei nežinomi jų tikrieji savininkai, arba jei jų bendrovės struktūra tokia, kad jie lengvai gali dalyvauti sandorių kainodaroje; |
7. |
primygtinai ragina ES užtikrinti dar didesnį skaidrumą ir šiuo tikslu paremti visuotinės pažadų teikti pagalbą kontrolės sistemos sukūrimą, kad būtų galima įpareigoti paramą teikiančias valstybes laikytis savo pažadų ir būti atsakingas už projektus, institucijas ar grupes, kurias remia; |
8. |
be to, primena, kad reikia užkirsti kelią tokiems korupcijos įgyvendinant ES lėšomis finansuojamus projektus būdams, kaip, be kita ko, projektų sąnaudų didinimas, išmokų mokėjimas fiktyviems projektams ir darbuotojams, netinkamas ir korumpuotas ekonominių ir (arba) pramoninių kompensacijų taikymas, atviras valstybės lėšų vogimas, kelionės išlaidų padidinamas ir papirkimas; todėl primygtinai reikalauja stebėti visą finansavimo iš ES grandinę, įskaitant politikos formavimą ir reglamentavimą, planavimą ir biudžeto sudarymą, finansavimą, fiskalinius pervedimus, valdymą ir programų rengimą, konkursus ir viešuosius pirkimus, statybą, veikimą, priežiūrą ir mokėjimą už paslaugas; |
9. |
siūlo Komisijai viešai paskelbti pranešimo OLAF apie netinkamą ES lėšų naudojimą, kai šias lėšas netinkamai naudoja viešųjų pirkimų konkursų dalyviai ir ES paramos gavėjai, mechanizmus ir parengti apie korupciją perspėjančių asmenų pateikiamos informacijos apie minėtą netinkamą šių lėšų naudojimą trečiosiose šalyse apdorojimo politikos gaires, kuriomis remiantis būtų galima imtis tinkamų tolesnių veiksmų, gauti grįžtamąjį ryšį ir apsaugoti nuo keršto, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai pažeidžiamų gyventojų ir visų pirma moterų padėčiai daugelyje besivystančių šalių, nes jos itin dažnai nukenčia nuo korupcijos ir bendradarbiauja siekdamos su ja kovoti, bet taip pat yra pažeidžiamesnės ir labiau persekiojamos dėl bendradarbiavimo; |
10. |
pabrėžia, kad visuose dialogo su trečiosiomis šalimis forumuose, įskaitant dvišalius santykius, taip pat ir aukščiausiuoju lygmeniu, ES turi atkreipti dėmesį į dalyvavimo teisės ir teisės naudotis informacija bei viešosios atskaitomybės mechanizmais, pvz., atvirais duomenimis, kaip pagrindinių demokratijos principų įgyvendinimo pagrindu svarbą; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu ir internetinės, ir kitų rūšių spaudos ir žiniasklaidos laisvė yra nepaprastai svarbi; siūlo, kad Europos Sąjunga trečiosiose šalyse finansuotų tų principų laikymosi užtikrinimo projektus, pirmiausia tose šalyse, kuriose vykdomi demokratizavimo procesai, užtikrindama lyčių klausimo integravimą ir taip pat pilietinės visuomenės narių ir visų pirma žmogaus teisių gynėjų, profesinių sąjungų, moterų ir labiausiai pažeidžiamų gyventojų grupių integravimą ir padėdama rengti veiksmingus apie korupciją perspėjančių asmenų apsaugos teisės aktus; |
11. |
šiuo atžvilgiu pažymi, kad ES turi rodyti pavyzdį; reikalauja, kad ES ir jos valstybės narės aktyviai dalyvautų įgyvendinant tarptautines biudžetų skaidrumo didinimo iniciatyvas, pvz., Atvirų vyriausybių partnerystę, Atviro biudžeto iniciatyvą ir Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą, siekdamos skatinti šalis partneres prisiimti tokį įsipareigojimą kaip privalomus tarptautinių žmogaus teisių standartų reikalavimus; |
12. |
ragina Komisiją pasiūlyti išplėsti ES gairėse dėl žmogaus teisių gynėjų pateiktą žmogaus teisių gynėjų apibrėžtį, įtraukiant į ją kovotojus su korupcija, tiriamosios žurnalistikos atstovus ir pirmiausia informatorius; |
13. |
pabrėžia, kad ES kaip pagrindinė pasaulyje pagalbos teikėja turėtų ir toliau vis daugiau sieti ES išorės pagalbos teikimą su biudžeto reformomis, kuriomis siekiama didesnio skaidrumo, užtikrinti galimybę susipažinti su duomenimis ir dalyvaujamuosius procesus, ir šiuo atžvilgiu derinti pagrindinius principus su kitais pagalbos teikėjais; mano, kad ES, vadovaudamasi paskatomis grindžiamu požiūriu, turėtų nustatyti aiškias ir viešas gaires bei kriterijus vyriausybėms padaryti savo biudžetų procedūras atviras ir dėti pastangas įtraukti skaidrumo, visuomenės dalyvavimo ir priežiūros klausimus rengiant mokymo kursus arba teikiant techninę pagalbą; ragina ES skatinti ir remti priežiūros įstaigoms (įskaitant parlamentus, audito rūmus, PVO ir žiniasklaidą) palankios aplinkos kūrimą, kad jos galėtų atlikti pagrindines funkcijas ir kartu kovoti su korupcija; |
14. |
nurodo, kad ES turėtų taikyti privilegijuotųjų partnerysčių su trečiosiomis šalimis sistemą siekiant veiksmingai priversti režimus, kenčiančius dėl jiems būdingos korupcijos, sutikti įgyvendinti reformas ir ankščiau minėtus principus; mano, kad ES politinis dialogas, spaudimas ir bendradarbiavimas siekiant atsižvelgti į reformos būtinybę turėtų būti matomi ir skaidrūs ir turėtų apimti tinkamus ir ryžtingus stebėsenos mechanizmus; mano, kad ES turėtų viešai pasmerkti teisės aktų, kuriais ribojama žiniasklaidos laisvė ir pilietinės visuomenės veikla kaip svarbiausi atskaitomybės principai, priėmimą ir kad ji turėtų parengti strategiją, pagal kurią su šiomis šalimis būtų palaikomi atitinkami santykiai siekiant matomai skatinti reformą; pabrėžia, kad susitarimuose su trečiosiomis šalimis reikia aiškiai apibrėžtų nuostatų dėl žmogaus teisių, kurios suteiktų galimybę laikinai nutraukti bet kokį partnerystės susitarimą šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų atvejais; |
15. |
pritaria tam, kad sprendimai dėl investicijų Europos viešosiomis lėšomis, būtent dėl EIB ir ERPB projektų, galinčių daryti neigiamą poveikį žmogaus teisėms, turi būti priimami skaidriau; primygtinai ragina EIB ir ERPB sustiprinti savo kovos su sukčiavimu ir korupcija politiką siekiant užtikrinti, kad investicijos už Europos Sąjungos ribų būtų visiškai skaidrios; pabrėžia, kad EIB ir ERPB turi patvirtinti savo norą vengti rizikingų investicijų, ypač kai investuojama per finansinius tarpininkus, taip pat taikyti rizika grindžiamą metodą ir patobulinti savo remiamų projektų poveikio žmogaus vertinimus, papildant jais atliekamą patikimą išsamų visų savo klientų operacijų patikrinimą siekiant įsitikinti, kad vykdant jas yra gerbiamos žmogaus teisės ir laikomasi sąžiningumo principo; mano, kad visais finansuojamų projektų planavimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad būtų užtikrintas visuomenės dalyvavimas ir kad būtų gautas laisva valia iš anksto ir turint visą susijusią informaciją projektų veikiamų bendruomenių duodamo pritarimo; ragina ES valstybes nares ir Komisiją pasinaudojant savo, kaip išskirtines teises turinčių EIB narių ir pagrindinių ERPB akcininkių, įtaka skatinti iš esmės pertvarkyti šias įstaigas siekiant užtikrinti geresnę demokratinę jų sprendimų ir atskaitomybės priežiūrą; |
16. |
mano, kad tarptautinės finansų įstaigos, pvz., TVF ir Pasaulio banko grupė, turėtų visada atlikti priemonių, siūlomų šalims skolininkėms pagal SPP, korupcijos rizikos vertinimą, juo papildant šių priemonių poveikio žmogaus teisėms vertinimą; mano, kad SPP turėtų apimti reformas, kuriomis siekiama pagerinti valdymą ir padidinti skaidrumą; primygtinai reikalauja, kad įgyvendinus programas būtų taikomos tinkamos, nestokojančios išteklių ir nepriklausomos priežiūros sistemos, pagal kurias būtų dažnai atliekami auditai ir patikrinimai; be to, mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į žemės grobimą, priverstinius iškeldinimus, viešuosius pirkimus gynybos srityje, atskirus gynybos biudžetus ir karinių bei pusiau karinių veiksmų finansavimą šalyse skolininkėse; ragina ES valstybes nares pasinaudojant savo kaip TVF ir Pasaulio banko narių įtaka derybose dėl SPP ir kitų finansavimo programų reikalauti didesnio skaidrumo ir dalyvaujamųjų mechanizmų ir skatinti užtikrinti geresnę demokratinę šių institucijų sprendimų ir atskaitomybės priežiūrą; |
17. |
ragina dvišales ir daugiašales finansų įstaigas, įskaitant Pasaulio banko grupę, TVF, regioninius plėtros bankus, eksporto kreditų agentūras ir privačius bankus reikalauti, kad gavybos įmonės ir vyriausybės kaip išankstinę visų projektų rėmimo sąlygą įvykdytų iniciatyvos „Paskelbk, už ką moki“ reikalavimus ir (arba) įgyvendintų GPSI mokėjimų skaidrumo standartus; |
18. |
palankiai vertina Didžiojo dvidešimtuko Seule patvirtintą kovos su korupcija veiksmų planą ir mano, kad pasiektą tempą reikėtų išlaikyti, kad būtų užtikrintos suderintos tarptautiniu mastu dedamos pastangos kovoti su korupcija pagrindinėse srityse; |
Korupcija ir vystymosi politika
19. |
pabrėžia, kad neturtingiausi besivystančių šalių žmonės, kurie daug naudojasi viešosiomis paslaugomis, neproporcingai nukenčia nuo smulkios korupcijos, įskaitant vadinamąją tyliąją korupciją, kai valstybės tarnautojai neteikia paslaugų arba neskiria išteklių, už kuriuos sumokėjo vyriausybė (valstybinėse mokyklose nėra mokytojų, o svarbiausiose klinikose – gydytojų); |
20. |
pabrėžia, kad korupcija apsunkina tiesiogines užsienio investicijas (TUI) ir atgraso išorės subjektus nuo bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis; |
21. |
mano, kad kova su korupcija, taip pat su mokesčių rojais, mokesčių slėpimu ir neteisėtu kapitalo nutekėjimu, yra platesnio masto pastangų skatinti gerą valdymą, kuris 2011 m. pokyčių darbotvarkėje (COM(2011)0637) apibrėžtas kaip vienas iš svarbiausių ES vystymosi politikos veiksmingumo didinimo prioritetų, dalis; pabrėžia, kad būtina nedelsiant pradėti visiškai taikyti JTO konvenciją prieš korupciją; |
22. |
pažymi, kad dedant visas pastangas kovoti su korupcija kartu turėtų būti remiamos programos, kuriomis siekiama užkirsti kelią korupcijai įgyvendinant švietimo ir sąmoningumo kėlimo kampanijas; |
23. |
primena įsipareigojimus, prisiimtus sudarant Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę, ir ragina ES ir jos valstybes nares juos įgyvendinti, kad būtų dedama daugiau bendrų pastangų kovojant su korupcija ir neteisėtais srautais; |
24. |
mano, kad siekiant kovoti su korupcija ir ją panaikinti labai svarbu užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui; taip pat pabrėžia, kad būtina didinti naudojantis vystomojo bendradarbiavimo finansine priemone ir Europos plėtros fondu (EPF) teikiamą ES pagalbą mokesčių valdymo ir kovos su mokestiniu sukčiavimu srityse; |
Valstybių narių jurisdikcijos gerinimas
25. |
ragina valstybes nares prireikus iš dalies pakeisti savo baudžiamosios teisės aktus siekiant nustatyti jurisdikciją, taikytiną jų teritorijoje nustatytiems bet kokios pilietybės asmenims, padariusiems kyšininkavimo arba valstybinių lėšų išeikvojimo veiką, neatsižvelgiant į tai, kur baudžiamoji veika padaryta, jei ta baudžiamąja veika įgytas turtas nustatytas ar jo plovimas vykdytas atitinkamoje valstybėje narėje arba asmuo glaudžiai susijęs su valstybe nare, pvz., yra jos pilietis, joje gyvena arba turi valstybėje narėje įsikūrusios įmonės arba patronuojamosios įmonės faktinės nuosavybės; |
26. |
tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad ES valstybės narės turėtų elgtis atsargiai teikdamos trečiosioms šalims informaciją apie korupcija, turto iššvaistymu ar mokestiniu sukčiavimu kaltinamus asmenis, kad į tai nebūtų nepagrįstai įtraukti žmogaus teisių gynėjai, kaip kad atsitiko Alesio Beliackio atveju; |
27. |
mano, kad įstatymų dėl šmeižto ir (arba) garbės bei orumo įžeidimo teisės aktais galima atgrasyti nuo galimo pranešimo apie korupciją trečiosiose šalyse; todėl ragina visas valstybes nares rodyti pavyzdį ir savo teisinėse sistemose dekriminalizuoti įstatymus dėl šmeižto ir (arba) garbės bei orumo įžeidimo, bent įtarimų dėl organizuotų nusikaltimų, korupcijos ir pinigų plovimo valstybėse narėse ir užsienyje atžvilgiu; |
28. |
primygtinai ragina valstybes nares atsižvelgiant į JT Konvencijoje prieš korupciją pateiktas rekomendacijas priimti teisės aktus ir imtis kitų priemonių, kad baudžiamuoju nusikaltimu būtų laikomi tokie tyčiniai veiksmai, kaip tyčinis neteisėtas praturtėjimas, tai yra žymus valstybės pareigūno turto padidėjimas, kurio jis negali pagrįsti savo teisėtomis pajamomis; |
Kovos su korupcija institucijų pajėgumų stiprinimas
29. |
palankiai vertina 2012 m. lapkričio mėn. Džakartos pareiškimą dėl kovos su korupcija agentūrų principų; ragina ES ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų ir tarptautiniu lygmeniu skatinti atsižvelgti į būtinybę spręsti nepakankamo daugelyje besivystančių šalių įsteigtų kovos su korupcija institucijų veiksmingumo kovojant su korupcija problemą, daugiausia susijusią su jų institucine tvarka, nepakankamu veiklos nepriklausomumu nuo vykdomosios valdžios, politinės paramos trūkumu, finansavimo šaltiniais, pareigūnų atrankos ir paskyrimo taisyklėmis ir joms suteiktais vykdymo įgaliojimais; |
30. |
ragina ES ir jos valstybes nares inicijuoti tarptautinių kovos su korupcija agentūrų nepriklausomumo ir veiksmingumo standartų rengimą tarpvyriausybiniu lygmeniu siekiant, kad jie būtų galutinai priimti JT Generalinėje Asamblėjoje ir prilygtų Paryžiaus nacionalinių žmogaus teisių institucijų principams, o jų taikymo sritis būtų taip pat griežtai apibrėžta; pabrėžia, kad šiais principais turėtų būti vadovaujamasi kaip atskaitomybės atliekant tarpusavio vertinimo rezultatų vertinimus gairėmis; |
31. |
ragina Komisiją sustiprinti bendradarbiavimą su kitais paramos teikėjais ir Tarptautine aukščiausiųjų audito institucijų organizacija plėtojant aukščiausiųjų audito institucijų pajėgumus paramą gaunančiose šalyse siekiant įgyvendinti Tarptautinius aukščiausiųjų audito institucijų standartus besivystančiose šalyse; |
32. |
ragina ES ir jos valstybes nares skatinti ir padėti steigti tarptautinę kovos su korupcija komisiją, nustatytą tarptautinėje sutartyje arba UNCAC protokole, siekiant sukurti tarptautinę baudžiamųjų tyrimų įstaigą, kuriai būtų suteikti nacionalinių teisėsaugos ir baudžiamojo persekiojimo institucijų įgaliojimams prilygstantys įgaliojimai tirti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn už nusikalstamą korupcijos veiką sutartį arba protokolą pasirašiusios valstybės teritorijoje ir kuri taip pat galėtų pareikšti kaltinimus asmenims nacionaliniuose baudžiamuosiuose teismuose; |
33. |
ragina ES valstybes nares remti JT specialiojo pranešėjo finansinių nusikaltimų, korupcijos ir žmogaus teisių klausimais pareigybės įsteigimą suteikiant jam plačius įgaliojimus, apimančius į tikslus orientuotą planą ir periodinį valstybių įgyvendinamų kovos su korupcija priemonių vertinimą; ragina valstybes nares, pasirašiusias Europos Tarybos parengtą Baudžiamosios teisės konvenciją dėl korupcijos, kurią galima pasirašyti nuo 1999 m. sausio 27 d., tačiau šios konvencijos neratifikavusias, tą padaryti kuo greičiau; |
Įmonių socialinė atsakomybė
34. |
primena, kad egzistuoja vadovas, paremtas EBPO konvencija dėl kovos su užsienio valstybių pareigūnų korupcija vykdant tarptautines ekonomines operacijas, pagal kurią įmonėms sudaromos sąlygos imtis veiksmingų priemonių, susijusių su vidaus kontrole, profesine etika ir siekiant tarptautinės korupcijos prevencijos ir aptikimo tikslų; |
35. |
ragina visas ES įmones vykdyti įmonių socialinės atsakomybės įsipareigojimą gerbti žmogaus teises laikantis JT pagrindinių principų; palankiai vertina tai, kad Komisija yra pasirengusi parengti mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtą žmogaus teisių vadovą; ragina ES valstybes nares parengti savo nacionalinius JT pagrindinių principų įgyvendinimo planus ir skatinti taip pat šalis partneres laikytis tarptautiniu lygmeniu pripažįstamų įmonių socialinės atsakomybės standartų, kaip antai Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir TDO trišalės deklaracijos dėl daugiašalėms įmonėms ir socialinės politikos srityje taikytinų principų; |
36. |
ragina parengti veiksmingesnius ES technologijų įmonėms taikytinus skaidrumo ir atskaitomybės standartus, susijusius su technologijų, kuriomis naudojantis gali būti pažeidžiamos žmogaus teisės, prisidedama prie korupcijos ar imamasi ES saugumo interesams prieštaraujančių veiksmų, eksportu; |
37. |
pažymi, kad dauguma įmonių praktikos trečiosiose šalyse, pirmiausia konfliktų zonose, gerinimo iniciatyvų, pvz., JT pasauliniu susitarimu ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, nenustatytas bendras pagrindas ir neužtikrinama tinkamo gairių laikymosi, nes pasikliaujama savanoriška įmonių iniciatyva jų laikytis; ragina ES imtis vadovaujamo vaidmens tarptautiniu lygmeniu nustatyti tuos normatyvinius standartus, bent ES jurisdikcijoje, daugiausia dėmesio skiriant tarptautinių korporacijų direktorių atskaitomybei ir nukentėjusiųjų žalos atlyginimo mechanizmams; |
38. |
ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktus, kuriuose būtų reikalaujama, jog ES įmonės užtikrintų, kad jų pirkimais nebūtų remiami korupcijos, konfliktų ir šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų kaltininkai, visų pirma atliekant žaliavų tiekimo grandinės patikrinimus ir auditus bei skelbiant jų rezultatus; mano, kad privalomas išsamus ES įmonių atliekamas tikrinimas, remiantis EBPO paskelbtomis gairėmis, padėtų siekti pažangos Europos įmonėms ir užtikrintų didesnį ES žmogaus teisių ir plėtros politikos krypčių suderinamumą, visų pirma konfliktų nualintose srityse; |
39. |
primena, kad ES ir valstybėms narėms reikia imtis atitinkamų priemonių, siekiant stebėti įmones, kurių registruota buveinė yra jų teritorijoje ir kurios užsiima korupcija trečiosiose šalyse, ir galiausiai taikyti šioms įmonėms sankcijas, įskaitant ir bausmes pagal baudžiamąją teisę; ragina Komisiją sudaryti viešą įmonių, kurios buvo pripažintos kaltomis dėl korupcijos arba kurių darbuotojams pareikšti kaltinimai dėl korupcijos valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse, sąrašą; mano, kad į tokį sąrašą įtrauktoms tokioms įmonėms turėtų būti draudžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose arba pasinaudoti ES lėšomis ES valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse, kol bus priimtas galutinis teismo išteisinamasis nuosprendis; atkreipia dėmesį į tai, kad įtraukimas į juodąjį sąrašą gali būti veiksminga įmonių atgrasymo nuo korupcijos priemonė ir yra gera paskata joms tobulinti ir įtvirtinti savo vidaus sąžiningumo procedūras; |
40. |
palankiai vertina Europos Parlamento ir Tarybos sudarytus susitarimus, kuriais reikalaujama, kad gavybos sektoriaus įmonės ir neliestų miškų kirtėjai vyriausybėms atskleistų su konkrečia šalimi ir konkrečiu projektu susijusią informaciją apie mokėjimus; ragina visų šalių partnerių vyriausybes reikalauti atskleisti tokią pačią informaciją apie jų jurisdikcijos finansų rinkose registruotų arba į sąrašus įtrauktų tarptautinių įmonių mokėjimus; ragina ES skatinti laikytis šio pranešimo standarto santykiuose su šalimis partnerėmis; mano, kad Komisija, atlikdama būsimą atitinkamų teisės aktų peržiūrą, turėtų apsvarstyti, ar reikėtų išplėsti reikalavimo pranešti su kiekviena konkrečia šalimi susijusią informaciją taikymo sritį įtraukiant į ją visuose sektoriuose veikiančias tarptautines įmones ir daugiau teiktinos informacijos, pvz., apie apyvartą, turtą, darbuotojus, pelną ir mokesčius; |
Taikos ir stabilumo palaikymo operacijos
41. |
pabrėžia, kad korupcija dažnai kursto nusikalstamumą ir prisideda prie konfliktų bei pažeidžiamumo, ir mano, kad ES konfliktų prevencijos srityje, taip pat nagrinėjant pažeidžiamumo atvejus kovai su korupcija reikėtų skirti daugiau dėmesio; |
42. |
pabrėžia, kad JT ir Afrikos Sąjungos (AS) taikos palaikymo pajėgose, būtent įgyvendinant Afrikos taikos priemonę, labai didelis vaidmuo tenka aukštiems sąžiningumo standartams; pritaria reikalavimams dėl JT sąžiningumo priemonių sistemos reformos, konkrečiai dėl būtinybės stiprinti visas netinkamo pareigūnų elgesio tyrimo – įskaitant tyrimus karo lauke – procedūras, pavedant jas vienam vidaus priežiūros padaliniui; todėl ragina JT imtis veiksmų užtikrinti, kad nukentėjusieji nuo taikdarių turėtų teisę į teisinę gynybą, taip pat gerinti pranešimo mechanizmus ir informatorių apsaugos politiką; |
43. |
pabrėžia, kad reikia tobulinti ir atnaujinti bendras elgesio normas ir ES BSGP misijų elgesio kodeksą, kad būtų galima tinkamai atsižvelgti į kovos su korupcija pastangas misijose ir misijų srityse; ragina ES ir jos valstybes nares imtis priemonių užtikrinti, kad nukentėjusieji nuo Europos personalo per taikos palaikymo ir teisinės valstybės misijas turėtų teisę į veiksmingą teisinę gynybą; ragina Tarybą sukurti saugaus ir tinkamo pranešimo mechanizmus ir veiksmingą informatorių apsaugos politiką; pabrėžia, kad šie mechanizmai turi būti parengti atsižvelgiant į lyčių aspektus; |
44. |
palankiai vertina tokias iniciatyvas, kaip Montrė dokumentas ir Tarptautinis privačių saugumo paslaugų teikėjų elgesio kodeksas (ICoC); palankiai vertina neseniai Europos Sąjungos išreikštą pritarimą Montrė dokumentui ir tai, kad jam pritaria vis daugiau ES valstybių narių; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau užtikrinti nustatytų principų laikymąsi; ragina visas ES valstybes nares tobulinti savo nacionalinę teisę ir teisės aktus atsižvelgiant į Montrė dokumente nustatytus standartus ir rekomenduoja, kad jos ir ES sudarytų sutartis tik su tomis PKSB, kurios laikosi iniciatyvų principų; ragina ES ir jos valstybes nares teikti paramą kuriant ICoC priežiūros mechanizmą, kuris turėtų būti atitikties užtikrinimo institucija, galinti nagrinėti skundus ir skirti atgrasančias sankcijas (įskaitant sutarčių, kurias reikia papildomai apriboti, pakeitimus, skirti oficialius papeikimus, finansines nuobaudas ir laikinai arba visam laikui pašalinti PKSB iš ICoC sistemos) siekiant užtikrinti, kad PKSB vykdytų ICoC įsipareigojimus ir galiausiai būtų laikomos už juos atsakingomis; |
45. |
reikalauja, kad ES ir jos valstybės narės pritartų tarptautinės PKSB reguliavimo sistemos, kuria būtų sudaromos vienodos sąlygos, kūrimui, kad priimančiosioms valstybėms būtų suteiktas įgaliojimas reguliuoti PKSB, o sutartis pasirašiusios valstybės galėtų pasinaudoti įgaliojimais ginti žmogaus teises ir užkirsti kelią korupcijai; pabrėžia, kad į tokią sistemą būtina įtraukti atgrasomas sankcijas už pažeidimus, pažeidėjų atsakomybę ir galimybę nukentėjusiesiems veiksmingai pasinaudoti teisės gynimo priemonėmis, papildant ją licencijavimo ir stebėsenos sistema, pagal kurią iš visų PKSB reikalaujama sudaryti sąlygas atlikti nepriklausomus jų auditus ir, kad visi jų darbuotojai dalyvautų privalomuose žmogaus teisių mokymo kursuose; |
Tarptautinis bendradarbiavimas ir pagalba
46. |
rekomenduoja, kad valstybės narės geriau įgyvendintų UNCAC IV skyrių („Tarptautinis bendradarbiavimas“) ir V skyrių („Turto grąžinimas“), pirmiausia siekdamos padidinti trečiųjų šalių prašomos tarpusavio teisinės pagalbos veiksmingumą, konkrečiai aiškindamos nacionalinės teisės aktus taip, kad būtų lengviau teikti prašomą pagalbą, ir prašančioje valstybėje atsiejant konfiskavimą nuo nuteisimo, kad būtų galima teikti tarpusavio teisinę pagalbą, bei aprūpinant jų teismines sistemas žmogiškaisiais ir finansiniais ištekliais, leidžiančiais joms tinkamai ir greitai nagrinėti bylas; ragina ES teikti pirmenybę šiam labai svarbiam klausimui trečiosiose šalyse, kuriose vykdomi demokratizavimo procesai, konkrečiai šalinant teisines kliūtis ir didinant nepakankamą finansinių ES centrų, dažnai palaikančių abejingą ir neveiksmingą tarpusavio teisinės pagalbos teikimo tvarką, norą bendradarbiauti; |
47. |
mano, kad standartinė nuostata dėl žmogaus teisių, įtraukta į visus susitarimus su trečiosiomis šalimis, taip pat turėtų apimti įsipareigojimą užtikrinti ir skatinti gerą valdymą; |
48. |
ragina Komisiją kitą kartą persvarstant Kotonu susitarimą pasiūlyti įtraukti į jį pagarbą gero valdymo principams kaip vieną iš pagrindinį susitarimo elementų, suteikiantį galimybę taikyti sankcijas už nuostatos dėl gero valdymo pažeidimus visais rimtais atvejais, o ne tik su sektorine politika ir programomis, kurių atžvilgiu Europos Sąjunga yra svarbi partnerė finansinės paramos požiūriu, susijusiais atvejais; |
49. |
palankiai vertina ES ir Egipto bei ES ir Tuniso darbo grupės sprendimą galutinai patvirtinti neteisėtai įgyto turto, kuris šiuo metu vis dar įšaldytas daugelyje trečiųjų šalių, grąžinimo veiksmų planą; ragina ES ir jos valstybes nares visapusiškai laikytis galiojančių tarptautinių normų dėl turto grąžinimo, kaip antai UNCAC V skyriaus, Didžiojo aštuoneto (G8) parengto Dovilio partnerystės su pereinamojo laikotarpio Arabų šalimis turto sugrąžinimo veiksmų plano ir naujo teisinio pagrindo, kurį parengė Taryba 2012 m. lapkričio 26 d.; mano, kad nuostatomis dėl turto grąžinimo bus remiamos šalių pastangos atitaisyti blogiausius korupcijos padarinius, ir primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares dėti dideles pastangas siekiant palengvinti ankstesnių režimų neteisėtai pasisavinto turto grąžinimą Arabų pavasario šalių žmonėms; pabrėžia, kad sprendžiant klausimą dėl šalių, atsigaunančių nuo korumpuotų diktatūrų, turto grąžinimo ir valstybės skolos, svarbu vadovautis žmogaus teisėmis grindžiamu požiūriu; pritaria iniciatyvoms atlikti išorės ir vidaus valstybės skolos auditą siekiant išsiaiškinti korupcijos atvejus ir jos poveikį žmogaus teisėms; ragina valstybes nares paremti iniciatyvas dėl skolos audito; |
50. |
ragina ES ir valstybes nares teikti politinę, teisinę ir techninę pagalbą besivystančioms šalims, kurios siekia susigrąžinti pavogtą turtą (arba neteisėtai sukauptą turtą diktatūrų atveju), laikomą Europos Sąjungos teritorijoje; |
51. |
pažymi, kad korupcija prekybos ginklais srityje sudaro didelę korupcijos visų pasaulyje sudaromų sandorių srityje dalį; palankiai vertina Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2013 m. balandžio 2 d. patvirtintą Sutartį dėl prekybos ginklais, kuri bus taikoma daugybei įvairių ginklų, įskaitant šaudmenis; palankiai vertina valstybių narių įsipareigojimą pasirašyti Sutartį dėl prekybos ginklais kuo greičiau ir ragina jas taip pat imtis vadovaujamo vaidmens Jungtinėms Tautoms dedant pastangas, kad Tarptautinė ginklų sutartis būtų greitai ratifikuota ir įgyvendinta visose JT valstybėse narėse; ragina ES užtikrinti budresnį ginklus gaminančių Europos įmonių eksporto stebėjimą ir kovoti su neskaidrumu prekybos ginklais sektoriuje, ypač atkreipiant dėmesį į atvejus, kai naudojamasi tarpininkų paslaugomis bei ekonominėmis ir (arba) pramoninėmis kompensacijomis, kaip reikalaujama pagal 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę; |
o
o o
52. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, šalims kandidatėms ir asocijuotosioms šalims, Europos Tarybai, Afrikos Sąjungai, Tarptautiniam valiutos fondui, Pasaulio bankui, Europos investicijų bankui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui ir Jungtinėms Tautoms. |
(1) Europos Sąjungos Taryba, 2008 m.
(2) OL C 33 E, 2013 2 5, p. 165.
(3) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.
(4) Žr. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/48/134.
(5) EBPO (2011), EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms, OECD Publishing.
(6) Tarptautinė darbo organizacija, 2006 m., ISBN 92-2-119010-2 ir 978-92-2-119010-3.
(7) Niujorkas, JT būstinė, 2000 m. liepos 26 d.
(8) JT Generalinė Asamblėja, A/CONF.217/2013/L.3.
(9) „CLeanGovBiz Initiative“, EBPO, 2013 m.
(10) „CLeanGovBiz Initiative“, EBPO, 2013 m.
(11) Organizacijos „Global Financial Integrity“ atliktas tyrimas „Nelegalūs finansiniai srautai iš besivystančių šalių per dešimtmetį, pasibaigusį 2009 m.“.
(12) OLAF 2011 m. metinė ataskaita
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/16 |
P7_TA(2013)0395
Perspektyvinis politikos planavimas ir ilgalaikės tendencijos: poveikis biudžetui dėl pajėgumų stiprinimo
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl perspektyvinio politikos planavimo ir ilgalaikių tendencijų: poveikis biudžetui dėl pajėgumų stiprinimo (2012/2290(INI))
(2016/C 181/02)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1), visų pirma į 2013 m. biudžeto parengiamuosius veiksmus „Tarpinstitucinė sistema, skirta ilgalaikėms tendencijoms nustatyti“, |
— |
atsižvelgdamas į Sąjungos bendrajam biudžetui taikomą finansinį reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, visų pirma į jo 54 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir į 54 straipsnio e punktą, taip pat į jo taikymo taisykles, |
— |
atsižvelgdamas į įgyvendinant ESPAS (Europos strategijos ir politikos analizės sistemos) projektą Europos Sąjungos saugumo studijų instituto (ESSSI) parengtą ataskaitą „Pasaulio tendencijos 2030 m. Piliečiai susijusiame ir policentriniame pasaulyje“ (2), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į Regioninės plėtros komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0265/2013), |
A. |
kadangi išgyvename greitų pokyčių laikotarpį – tai akivaizdu atsižvelgiant į galios, demografinių pokyčių, klimato kaitos, urbanizacijos ir technologijų dinamiką, – vis labiau būtina, kad visų jurisdikcijų politikos formuotojai labiau stengtųsi ištirti ir stebėti svarbiausias pasaulines tendencijas; |
B. |
kadangi Parlamento iniciatyva 2010 m. ES biudžete buvo numatyta, kad Komisija per dvejus metus turėtų įgyvendinti bandomąjį projektą, kurio tikslas būtų išnagrinėti galimybę įdiegti „tarpinstitucinę sistemą, skirtą ilgalaikėms pagrindinių politikos klausimų, kuriuos reikia spręsti Europos Sąjungoje, tendencijoms nustatyti“; |
C. |
kadangi 2012 m. ES biudžete buvo leista pereiti prie kito šio projekto etapo ir pradėti trejų metų (2012–2014 m.) trukmės parengiamuosius veiksmus, siekiant iki 2014 m. pabaigos įdiegti visapusiškai veikiančią ir visas svarbias ES institucijas apimančią Europos strategijos ir politikos analizės sistemą (ESPAS), plėtojant „glaudesnį įvairių ES institucijų ir įstaigų mokslinių tyrimų padalinių, kurie atlieka vidutinės trukmės ir ilgalaikių politikos tendencijų analizę, bendradarbiavimą“ (3); |
D. |
kadangi, įdiegus administraciniu lygmeniu veikiančią patikimą tarpinstitucinę sistemą, skirtą svarbiausioms tendencijoms, galinčioms daryti įtaką formuojant būsimos politikos padėtį, nustatyti ir pažymėti, ES institucijos galėtų geriau pasirengti iššūkiams ir į juos reaguoti, taip pat apibrėžti ateinantiems metams skirtus nuoseklius strateginius pasiūlymus; |
E. |
kadangi tokia patikima ir pripažinta sistema galėtų būti svarstymų pagrindas rengiant ES biudžetą ir nustatant kasmetinius bei daugiamečius politinius prioritetus ir labiau tiesiogiai susiejant finansinius išteklius su politikos prioritetais; |
F. |
kadangi moterims negali būti suteikta galia nepripažinus ir veiksmingai neįgyvendinus jų teisių; kadangi ESPAS galėtų būti teikiama veiksminga įvairių problemų: nuo politinės galios iki kovos su įvairia moterų diskriminacija, su kuriomis susiduriama skatinant lyčių lygybę, analizė; |
G. |
kadangi pirmojoje pagal ESPAS projektą parengtoje ataskaitoje „Pasaulio tendencijos 2030 m. Piliečiai susijusiame ir policentriniame pasaulyje“, kurią pavedė parengti ESSSI, nustatytos kelios pasaulinės tendencijos, kurios, tikėtina, ateinančiais dešimtmečiais gali daryti įtaką formuojant pasaulį; |
H. |
kadangi šios tendencijos yra visų pirma didėjantis asmenų įgalinimas, kurį iš dalies skatina technologijų raida, didesnė tvaraus vystymosi, kurį sunkina klimato kaitos poveikis, svarba didėjančio išteklių trūkumo ir nuolatinio skurdo aplinkybėmis ir tarptautinės sistemos, kuriai būdingas valdžios iš valstybių atėmimas ir didėjančios valdymo spragos, nes įprastomis tarpvalstybinių santykių priemonėmis negalima tinkamai reaguoti į visuomenės poreikius, atsiradimas; |
1. |
mano, kad nuoseklus ir veiksmingas ES politikos formavimas vis labiau priklausys nuo laiku nustatomų šių ilgalaikių pasaulinių tendencijų, kurios susijusios su Sąjungai kylančiais iššūkiais ir jos pasirinkimo galimybėmis vis sudėtingesniame ir susijusiame pasaulyje; |
2. |
pabrėžia, kaip svarbu, kad ES institucijos veiksmingai bendradarbiautų siekdamos stebėti ir analizuoti šias ilgalaikes tendencijas, taip pat bendradarbiautų ir palaikytų ryšius su kitais veikėjais, įskaitant platesnę mokslinius tyrimus atliekančių mokslininkų bendruomenę Europos Sąjungoje ir už jos ribų, kurie yra suinteresuoti išspręsti panašius klausimus trečiosiose šalyse; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kaip svarbu toliau stiprinti veiksmingus pajėgumus teikti nepriklausomas aukštos kokybės tarpinstitucines analizes ir konsultacijas pagrindinių tendencijų, su kuriomis politikos formuotojai susiduria ES sistemoje, klausimais; |
3. |
nurodo, kad laikantis subsidiarumo principo ilgalaikių socialinių ir ekonominių strategijų kūrimas ir politikos įgyvendinimas ES yra įvairių viešųjų organizacijų, pvz., ES institucijų, vyriausybių ministerijų, regionų ar vietos valdžios institucijų skyrių ir konkrečių agentūrų, atsakomybė; atkreipia dėmesį į tai, kad kuriant ilgalaikes strategijas, be valstybių narių viešųjų įstaigų ir ES institucijų, dalyvauja ir ekonominiai ir socialiniai partneriai, nevyriausybinės organizacijos ir kitos suinteresuotosios šalys; todėl pažymi, kad turi būti taikomas daugiapakopio valdymo metodas; |
4. |
pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, jog sanglaudos politika yra daugiametė, ilgalaikė ir horizontalaus pobūdžio, ji būtinai turi turėti svarbų perspektyvinio planavimo aspektą, ir turint mintyje tai, kad jai skiriama didelė ES biudžeto dalis, jai turi būti skiriamas nemažas dėmesys vykdant visą perspektyvinį biudžeto planavimą; |
5. |
mano, kad politikos formavimas, susijęs su sanglaudos politika ir kitomis sritimis, vis labiau priklauso nuo laiku nustatomų ilgalaikių pasaulinių tendencijų; šiuo atžvilgiu pažymi tokias įvairias perspektyvines ataskaitas kaip „Projektas „Europa 2030“ (svarstymų grupės ataskaita Europos Vadovų Tarybai dėl „ES 2030“ ateities) ir „Pasaulinės tendencijos 2030 m. Piliečiai tarpusavyje susijusiame ir policentriniame pasaulyje“, kurias parengė Europos Sąjungos saugumo studijų institutas (ESSSI), įgyvendindamas Europos strategijos ir politikos analizės sistemos (ESPAS) projektą; rekomenduoja glaudžiau koordinuoti tokias ataskaitų rengimo iniciatyvas; |
6. |
ragina lyčių aspektą kaip kovos su žmogaus teisių pažeidimais, diskriminacija ir skurdu priemonę įtraukti į ilgalaikių pasaulinių tendencijų ir būsimų ataskaitų vertinimą; |
7. |
itin palankiai vertina rezultatus, kurių iki šiol pasiekta administraciniu lygmeniu įgyvendinant 2010–2011 m. bandomąjį projektą ir 2012–2014 m. parengiamuosius veiksmus, skirtus Europos strategijos ir politikos analizės sistemai (ESPAS) sukurti, siekiant padėti nustatyti ilgalaikes svarbiausių klausimų, kuriuos reikia spręsti Sąjungoje, tendencijas, ir primygtinai rekomenduoja tęsti šiuos procesus pasibaigus dabartinių parengiamųjų veiksmų etapui; taip pat mano, kad kuriant šią sistemą turėtų dalyvauti visų susijusių ES institucijų ir įstaigų, įskaitant Regionų komitetą, darbuotojai; mano, kad ataskaitų teikimo mechanizmas turi būti aptariamas diskusijoje dalyvaujant visoms susijusioms interesų grupėms, įmonėms ir nevyriausybinėms organizacijoms; |
8. |
primygtinai ragina keturias šiuo metu įgyvendinant EPSAS projektą dalyvaujančias institucijas ir įstaigas – Komisiją, Parlamentą, Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą – parengti ir pasirašyti kokį nors tarpinstitucinį susitarimą, kurį idealiu atveju reikėtų sudaryti 2014 m. pavasarį, o kiekvienas partneris turėtų įsipareigoti nuolat palaikyti šį susitarimą ir dalyvauti su juo susijusioje veikloje; |
9. |
pabrėžia, kad dalyvaujančios institucijos ir įstaigos, visapusiškai laikydamosi Finansinio reglamento, visų pirma jo 54 straipsnio e punkto, per kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą savo biudžetuose turi numatyti ESPAS sistemai būtinus darbuotojus ir finansinius išteklius, siekiant užtikrinti, kad ateinančiais metais būtų galima stiprinti šiuos pajėgumus nedarant poveikio biudžetui; pažymi, kad ES institucijos turėtų investuoti į darbuotojus – atitinkamos srities specialistus, kurie galėtų visapusiškai prisidėti prie pasaulinių tendencijų analizės ir stebėsenos, taip pat specialistus, kurie galėtų nustatyti galimybes ir teikti politikos rekomendacijas dėl kiekvienos ES institucijos konkrečių poreikių; |
10. |
primygtinai reikalauja, kad ESPAS vadovautų ir ją prižiūrėtų tinkamu būdu sudaryta tarpinstitucinė valdyba, kuri nustatys ESPAS užduotis ir prioritetus ir paskirs jos direktorių arba kitus pareigūnus ir kurioje Parlamentui, jei jis taip pasirinks, atstovaus jo nariai; tai reiškia, kad ESPAS kompetencijos srityje ESPAS pavestas darbas turėtų būti vykdomas nepriklausomai; |
11. |
palankiai vertina ketinimą pasinaudoti ESPAS procesu ir remtis šios sistemos pasauliniu tinklu siekiant sukurti pasaulinę internetinę iš įvairių šaltinių gaunamų dokumentų ir medžiagos, susijusios su vidutinės trukmės ir ilgalaikėmis tendencijomis, saugyklą, kuria laisvai gali naudotis galėtų naudotis viso pasaulio politikos formuotojai ir piliečiai; |
12. |
palankiai vertina tai, kad, ES institucijoms glaudžiau bendradarbiaujant administraciniu lygmeniu per ESPAS sistemą, kaip dalis parengiamųjų veiksmų bus pristatyta prognozių ataskaita, kurioje bus nagrinėjamos ilgalaikės tendencijos ir jų poveikis 2014–2019 m. Sąjungoje kylantiems iššūkiams ir esamoms pasirinkimo galimybėms ir kuri 2014 m. turės būti pateikta būsimiems institucijų pirmininkams susipažinti; mano, kad tokia praktika veiksminga ir kad nuo tada ataskaitas reikėtų teikti ne rečiau kaip kas penkerius metus; |
13. |
mano, kad į nuolatinę sistemą, kurios paskirtis būtų reguliariai teikti ES institucijoms vidutinės trukmės ir ilgalaikių tendencijų analizę, kad būtų skatinama vadovautis labiau strateginiu požiūriu į sprendimų priėmimą, reikėtų įtraukti nuostatas dėl kasmetinių strateginių tendencijų ataskaitų teikimo institucijoms prieš diskusijas dėl Sąjungos padėties ir metinės Komisijos darbo programos paskelbimą,, kad būtų galima stebėti ir vertinti kintančius ilgalaikių tendencijų modelius, taip pat konkrečiai padėti biudžeto valdymo institucijai pasirengti deryboms dėl laikotarpio po 2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) ir atlikti bet kurią 2014–2020 m. DFP laikotarpio vidurio peržiūrą; |
14. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai. |
(2) 2012 m. balandžio 27 d., http://www.iss.europa.eu/uploads/media/ESPAS_report_01.pdf.
(3) http://europa.eu/espas/pdf/espas-preparatory-action-amendment_en.pdf.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/19 |
P7_TA(2013)0396
Tarptautinės privatinės teisės gerinimas: įdarbinimui taikomos jurisdikcijos taisyklės
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija Tarptautinės privatinės teisės gerinimas: įdarbinimui taikomos jurisdikcijos taisyklės (2013/2023(INI))
(2016/C 181/03)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 ir 33 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 45, 81 ir 146 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus bylose C-18/02 (1), C-341/05 (2) ir C-438/05 (3), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0291/2013), |
A. |
kadangi reglamento „Briuselis I“ (4) persvarstymas buvo labai sėkmingas, nes jį atlikus iš esmės patobulintos jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo Europos Sąjungoje taisyklės; |
B. |
kadangi išdėstymo nauja redakcija procedūros taikymo sritis neapėmė tam tikrų darbo teisės klausimų; |
C. |
kadangi 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstituciniame susitarime (5) numatoma, kad išdėstymo nauja redakcija metodas turi būti taikomas dažnai iš dalies keičiamiems teisės aktams; |
D. |
kadangi svarbu užtikrinti taisyklių, kuriomis reglamentuojama ginčams taikoma jurisdikcija, ir taisyklių, kuriomis reglamentuojama ginčui taikytina teisė, nuoseklumą; |
E. |
kadangi taip pat vienas iš pagrindinių su ES lygmens tarptautine privatine teise susijusių susirūpinimą keliančių klausimų –užkirsti kelią palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimui, visų pirma tuo atveju, kai taip gali būti daroma žala silpnesnei šaliai, ypač, pavyzdžiui, darbuotojams, ir užtikrinti kuo didesnį jurisdikcijos nuspėjamumo lygį; |
F. |
kadangi paprastai jurisdikcija turėtų priklausyti teismui, kuris glaudžiausiai susijęs su byla; |
G. |
kadangi dėl kai kurių daug dėmesio sulaukusių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo bylų dėl jurisdikcijos ir taikytinos teisės, susijusios su individualiomis darbo sutartimis ir kolektyviniais veiksmais, kilo nuogąstavimų, kad ES taisyklėmis gali būti pažeidžiamos nacionalinės nuostatos dėl darbo teisės ir dėl to tam tikrais atvejais vienos valstybės narės teismas gali taikyti kitos valstybės narės teisę (6); |
H. |
kadangi, atsižvelgiant į tai, jog darbo teisė itin svarbi valstybių narių konstituciniam ir politiniam savitumui, svarbu, kad šios srities nacionalinės tradicijos būtų gerbiamos ES teisėje; |
I. |
kadangi, siekiant užtikrinti tinkamą teisingumo vykdymą, taip pat svarbu kiek įmanoma jurisdikcijos taisykles suderinti su taikytinos teisės taisyklėmis; |
J. |
kadangi būtų tikslinga įvertinti, ar būtina padaryti jurisdikcijos taisyklių darbo teisės srityje pakeitimus; |
K. |
kadangi, visų pirma kalbant apie kolektyvinius veiksmus, jurisdikcija turėtų būti suteikiama valstybės narės, kurioje ketinama imtis arba buvo imtasi kolektyvinių veiksmų, teismams; |
L. |
kadangi, visų pirma kalbant apie individualias darbo sutartis, turėtų būti tiek, kiek pageidaujama, užtikrinta, kad jurisdikcija būtų suteikiama valstybės narės, kuri glaudžiausiai susijusi su darbo santykiais, teismams; |
1. |
sveikina institucijas sėkmingai persvarsčius reglamentą „Briuselis I“; |
2. |
mano, kad Komisija turėtų toliau spręsti darbo teisės klausimus atsižvelgiant į tai, kad ateityje bus galima atlikti persvarstymą; |
3. |
atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš pagrindinių tarptautinės privatinės teisės principų, susijusių su jurisdikcija, yra silpnesnės šalies apsauga, ir į šiuo metu galiojančiose jurisdikcijos taisyklėse išdėstytą tikslą apsaugoti darbuotojus; |
4. |
pažymi, kad apskritai darbuotojai gerai saugomi jurisdikcijos taisyklėmis darbo srityje tais atvejais, kai jie yra atsakovai savo darbdavių iškeltose bylose, pagrįstose išimtinės jurisdikcijos pagrindais, nustatytais reglamente „Briuselis I“; |
5. |
ragina Komisiją įvertinti, ar dabartinėje teisinėje sistemoje pagal reglamentą „Briuselis I“ pakankamai atsižvelgiama į bylų ypatumus užimtumo sektoriuje; |
6. |
ragina Komisiją ypač atidžiai išnagrinėti šiuos klausimus:
|
7. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
(1) 2004 m. vasario 5 d. Teisingumo Teismo (šeštoji kolegija) sprendimas byloje C-18/02 Danmarks Rederiforening, veikiančios DFDS Torline A/S vardu, prieš LO Landsorganisationen i Sverige, veikiančios SEKO Sjöfolk Facket för Service och Kommunikation vardu, Rink. 2004 m. p. I-01417.
(2) 2007 m. gruodžio 18 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas byloje C-341/05 Laval un Partneri Ltd prieš Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1, Byggettan ir Svenska Elektrikerförbundet, Rink. 2007 m. p. I-11767.
(3) 2007 m. gruodžio 11 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas byloje C-438/05, International Transport Workers’ Federation ir Finnish Seamen’s Union prieš Viking Line ABP ir OÜ Viking Line Eesti, Rink. 2007 m., p. I-10779.
(4) 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 351, 2012 12 20, p. 1).
(5) 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (OL C 77, 2002 3 28, p. 1).
(6) Visų pirma žr. su byla C-438/05 International Transport Workers’ Federation ir Finnish Seamen’s Union prieš Viking Line ABP ir OÜ Viking Line Eesti, Rink. 2007 m., p. I-10779, susijusias aplinkybes.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/21 |
P7_TA(2013)0400
Lyties genocidas: dingusios moterys?
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyties genocido: be žinios dingusių moterų klausimas (2012/2273(INI))
(2016/C 181/04)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį, kuriame atkreipiamas dėmesys į valstybėms narėms bendras vertybes, pvz., į pliuralizmą, nediskriminavimą, toleranciją, teisingumą, solidarumą ir lyčių lygybę, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį, pagal kurį nustatytas lyčių aspekto integravimo principas ir kuriuo remiantis teigiama, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę, |
— |
atsižvelgdamas į SESV 19 straipsnį, kuriame kalbama apie kovą su diskriminacija dėl lyties, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
— |
atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Ketvirtojoje pasaulinėje konferencijoje moterų klausimais priimtą Pekino deklaraciją ir veiksmų programą ir į savo 2000 m. gegužės 18 d. (1), 2005 m. kovo 10 d. (Pekinas + 10) (2) ir 2010 m. vasario 25 d. (Pekinas + 15) (3) rezoliucijas, |
— |
atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintus Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) ir pirmiausiai į TV tikslą skatinti lyčių lygybę ir suteikti daugiau galių moterims – tai prielaida norint įveikti badą, skurdą ir ligų plitimą, siekti lygybės visais švietimo lygmenimis ir visose darbo srityse, vienodos išteklių kontrolės ir vienodo atstovavimo viešajame ir politiniame gyvenime, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2011 m. kovo mėn. patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
— |
atsižvelgdamas į Europos konsensusą vystymosi klausimais, |
— |
atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires, kuriomis siekiama skatinti laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (THT), dėl mirties bausmės, kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar bausmių ir dėl žmogaus teisių gynėjų, taip pat dėl dialogų žmogaus teisių klausimais su ES nepriklausančiomis šalimis, dėl vaiko teisių skatinimo ir apsaugos ir dėl smurto prieš moteris ir mergaites bei visų formų diskriminacijos moterų atžvilgiu panaikinimo, |
— |
atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 2 d. vykusio Tarybos posėdžio išvadas, kuriose nustatyta, kad metinis Pekino veiksmų programos įgyvendinimo vertinimas bus grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais ir lyginamaisiais standartais, |
— |
atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 2–3 d. vykusių Tarybos posėdžių išvadas, kuriose valstybės narės ir Komisija raginamos stiprinti institucinius lyčių lygybės skatinimo mechanizmus ir sukurti Pekino veiksmų programos įgyvendinimo vertinimo sistemą siekiant užtikrinti nuoseklesnę ir sistemingesnę pažangos stebėseną, |
— |
atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 5–6 d. vykusių Tarybos posėdžių išvadas dėl ES institucijų ir valstybių narių vykdomo Pekino veiksmų programos įgyvendinimo peržiūros, taip pat į ES pirmininkavusios Portugalijos pridėtą pranešimą, kuriame patvirtinami su moterimis ir skurdu susiję rodikliai, |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. rugsėjo 21 d. pristatytą 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją ir į kartu pateiktą tarnybų darbinį dokumentą dėl veiksmų šiai strategijai įgyvendinti, |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje (2010–2015 m.), |
— |
atsižvelgdamas į ES ministrų lyčių lygybės klausimais bendrą 2005 m. vasario 4 d. deklaraciją, parengtą atsižvelgiant į Pekino veiksmų programos dešimtmečio peržiūrą, kurioje, inter alia, dar kartą patvirtinama tvirta parama Pekino deklaracijai ir veiksmų programai ir įsipareigojimas visapusiškai ir veiksmingai jas įgyvendinti, |
— |
atsižvelgdamas į išvadas, kurias per 2013 m. kovo 15 d. įvykusią savo 57-ąją sesiją patvirtino Jungtinių Tautų Moterų padėties komisija – tai pirmas kartas, kai tarptautiniame dokumente aiškiai pripažintas žudymo dėl lyties arba moterų genocido (angl. femicide) reiškinys, |
— |
atsižvelgdamas į tarpžinybinį 2011 m. pranešimą „Atrankos pagal biologinę lytį, kurią lemia nusistatymas prieš socialinę lytį, stabdymas“, pateiktą Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (angl. OHCHR), Jungtinių Tautų gyventojų fondo (angl. UNFPA), Jungtinių Tautų vaikų fondo (angl. Unicef), Jungtinių Tautų Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo padalinio (JT moterys) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), |
— |
atsižvelgdamas į 1994 m. Kairo tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais deklaraciją ir veiksmų programą ir į pagrindinius jos tolesnio įgyvendinimo veiksmus, taip pat į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. gruodžio mėn. priimtą rezoliuciją Nr. 65/234 dėl tolesnės veiklos, susijusios su Tarptautine konferencija gyventojų ir vystymosi klausimais, po 2014 m., |
— |
atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų teisių stiprinimo vystomojo bendradarbiavimo srityje (4), ypač į jos 37 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (5), ypač į jos 76 dalį, kurioje pabrėžiama būtinybė panaikinti visų formų diskriminaciją ir prievartą prieš moteris ir mergaites, įskaitant nėštumo nutraukimą dėl nepageidaujamos kūdikio lyties, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2011 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (6), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje ir į Europos Sąjungos vaidmenį kovojant su šiuo reiškiniu (7), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0245/2013), |
A. |
kadangi lyties genocidas yra biologinės lyties požiūriu neutrali sąvoka, reiškianti sistemišką, tyčinį ir masinį socialine lytimi pagrįstą konkrečios lyties žmonių žudymą ir kai kuriose šalyse tai vis didesnė problema, apie kurią menkai informuojama ir kurios pasekmės mirtinos; kadangi šiame pranešime konkrečiai tiriamos lyties atžvilgiu šališkos praktikos, pagrįstos atranka pagal biologinę lytį, priežastys, dabartinės tendencijos, pasekmės ir kovos su ja būdai – ši praktika taip pat gali apimti kūdikių žudymą ir prievartą renkantis kūdikio biologinę lytį (kitos sąvokos, pvz., moterų genocidas (angl. femicide/feminicide), su kuriuo susijęs Parlamento pranešimas jau buvo parengtas (8), naudojamos kalbant apie moterų ir mergaičių žudymą – kraštutinę moterų diskriminacijos ir prievartos prieš jas išraišką); |
B. |
kadangi nepaisant neseniai priimtų teisės aktų dėl kovos su praktika, pagrįsta atranka pagal biologinę lytį, mergaitės neproporcingai dažnai tampa nuožmios diskriminacijos dėl lyties taikiniu; ši diskriminacija neretai apima negimusius kūdikius ir iš anksto nustatytos moteriškos lyties vaisius: tokiais atvejais nutraukiamas nėštumas, kūdikiai paliekami likimo valiai ar nužudomi be jokios kitos priežasties, išskyrus tą, kad jie moteriškos lyties; |
C. |
kadangi apskaičiuota, kad dar 1990 m. dėl lyties genocido pasaulio gyventojų skaičius buvo mažesnis 100 mln. – tiek moterų, vertinant demografiškai, buvo dingusios be žinios (9); kadangi, remiantis naujausiais skaičiavimais, šis visame pasaulyje be žinios dingusių moterų skaičius yra padidėjęs beveik iki 200 mln. (10); |
D. |
kadangi lyties genocidas – pasaulinio masto problema, kelianti susirūpinimą ne tik Azijoje ir Europoje, bet ir Šiaurės Amerikoje, Afrikoje ir Lotynų Amerikoje; kadangi lyties genocidas vykdomas visais atvejais, kai besilaukianti moteris tikslingai arba patirdama spaudimą nusprendžia negimdyti moteriškos lyties kūdikio, nes jis laikomas našta visuomenei; |
E. |
kadangi Azijoje – pirmiausia Kinijoje, Indijoje ir Vietname – lyčių santykis ypač iškreiptas; kadangi 2012 m. Kinijoje 100 mergaičių gimė 113 berniukų, o Indijoje ir Vietname 100 mergaičių gimė 112 berniukų (11); |
F. |
kadangi kai kuriose Europos šalyse lyčių santykis itin iškreiptas, pvz., 2012 m. kiekvienam 100 Albanijoje, Armėnijoje, Azerbaidžane ir Gruzijoje gimusių mergaičių teko 112 berniukų (12); |
G. |
kadangi lyties genocido praktika dažniausiai giliai įsišaknijusi kultūrose, kuriose pirmenybė teikiama sūnui, vyrauja lyčių nelygybė, nuolatinė dukterų diskriminacija ir prieš jas nukreipti stereotipai, taip pat kai kuriais atvejais šalyse, kuriose vykdoma prievartinė valdymo politika; |
H. |
kadangi pirmenybės sūnui samprata giliai įsišaknijusi senose tradicijose, susijusiose su tokiais aspektais, kaip turto paveldėjimas, senstančių tėvų pasikliovimas sūnumis tikintis ekonominės paramos ir saugumo, šeimos pavardės ir šeimos linijos tęstinumas ir noras sutaupyti pinigų už tradiciškai brangiai kainuojantį dukters kraitį bei išvengti finansinių sunkumų, ir minėtoji samprata yra dalis šių tradicijų; |
I. |
kadangi netinkamos šeimų socialinės apsaugos sistemos, schemos ir draudimo galimybės kai kurių kultūrų šalyse gali klaidinamai lemti tai, kad pirmenybė teikiama sūnui ir vykdoma atranka pagal biologinę lytį pagrįsta praktika; |
J. |
kadangi dėl atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos visuomenėse suardoma lyčių pusiausvyra, lyčių santykis tampa iškreiptas ir daromas ekonominis ir socialinis poveikis; kadangi sutrikusi lyčių pusiausvyra, kai vyrų daugiau, neigiamai paveikia ilgalaikį socialinį stabilumą ir tai lemia bendrą nusikalstamumo, nusivylimo, smurto, prekybos žmonėmis, seksualinės vergovės, išnaudojimo, prostitucijos ir išprievartavimų masto padidėjimą; |
K. |
kadangi dėl nuolatinės pirmenybės sūnui kultūros ne tik išlieka stereotipai, susiduriama su demokratijos stoka ir lyčių nelygybe, bet ir diskriminuojamos moterys, taigi joms trukdoma visapusiškai naudotis tokiomis pat sąlygomis ir lygiomis galimybėmis visose gyvenimo srityse; |
L. |
kadangi atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos atvejai, aukštas labai jaunų mergaičių mirštamumo rodiklis ir mažesnis mergaičių negu berniukų mokyklų lankomumo rodiklis gali būti ženklas, kad kai kuriose visuomenėse vyrauja pirmenybės sūnui kultūra, svarbu tirti ir nustatyti, ar tokius reiškinius lydi tolesnė demokratijos stoka vaiko amžiaus mergaičių atžvilgiu, pvz., ar neblogėja jų galimybės gerai maitintis, įgyti išsilavinimą, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, naudotis higienos priemonėmis, gerti švarų vandenį, gauti medicininės priežiūros ir socialinės pagalbos paslaugas, siekiant rasti veiksmingus kovos su šiomis negerovėmis būdus; |
M. |
kadangi demokratijos stokos problema daugelyje šalių negali būti išspręsta dėl to, kad neturima patikimų statistinių gimimo ir mirties atvejų stebėsenos duomenų; |
N. |
kadangi suteikus moterims daugiau galių bus galima skatinti elgesio ir socialinius pokyčius, kurie būtini norint ilgainiui panaikinti atranka pagal biologinę lytį pagrįstą praktiką; |
O. |
kadangi atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos panaikinimas – sudėtingas procesas, kurį įgyvendinant būtina vadovautis įvairiais tarpusavyje susijusiais principais ir metodais, taip pat rengti specializuotus mokymus medicinos darbuotojams, kad jie galėtų konsultuoti atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos klausimais ir užkirsti jai kelią ES ir visame pasaulyje; |
P. |
kadangi ginamosios, politinės priemonės ir gera praktika, pvz., Kinijoje vykdoma kampanija „Rūpinimasis mergaitėmis“, kurios tikslas – išsamiau informuoti apie mergaičių vertę, ir Indijoje įgyvendinama schema „Balika Samriddhi Yojana“, pagal kurią teikiamos piniginės paskatos iš skurstančių šeimų kilusioms mergaitėms lavinti, itin svarbios norint pakeisti elgesio nuostatas mergaičių ir moterų atžvilgiu; |
Q. |
kadangi pažymėtinas sėkmingas Pietų Korėjos, kuriai pavyko pakeisti labai iškreiptą lyčių santykį, pavyzdys: 1994 m. kiekvienam 100 mergaičių čia gimė 114 berniukų, o 2010 m. kiekvienam 100 mergaičių gimė 107 berniukai (13); |
1. |
pabrėžia, kad lyties genocidas tebėra nusikaltimas ir šiurkštus žmogaus teisių pažeidimas ir kad dėl to būtina rasti veiksmingus būdus klausimams, susijusiems su visomis esminėmis jo priežastimis, lemiančiomis patriarchato kultūrą, spręsti ir šias priežastis šalinti; |
2. |
pabrėžia, kad visos valstybės ir vyriausybės turi pareigą skatinti ir apsaugoti žmogaus teises ir užkirsti kelią diskriminacijai – tai kovos su visų formų prievarta prieš moteris pagrindas; |
3. |
ragina vyriausybes parengti ir taikyti priemones, kuriomis būtų skatinami fundamentalūs žmonėms būdingo moterų klausimo suvokimo ir požiūrio į moteris pokyčiai, siekiant kovoti su žalingais įsitikinimais ir elgsena, dėl kurių moterys nuolat patiria prievartą; |
4. |
ragina vyriausybes konkrečiai priskirti moterų genocidą ar lyties genocidą nusikaltimo rūšiai, taip pat parengti ir įgyvendinti teisės aktus, kad moterų genocido atvejai būtų tiriami, nusikaltėliai teisiami, o likusioms gyvoms aukoms užtikrinta galimybė be vargo naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir ilgalaike parama; |
5. |
pabrėžia, kad, remiantis Europos Tarybos konvencija dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, taip pat Pekino deklaracija ir veiksmų programa, bet koks šeimos ar visuomenės spaudimas moteriai nutraukti nėštumą dėl nepageidaujamos kūdikio lyties laikomas fizinio ir psichologinio smurto forma; |
6. |
pažymi, kad atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos panaikinimas – sudėtingas procesas, kurį įgyvendinant būtina vadovautis įvairiais tarpusavyje susijusiais principais ir metodais – pradedant pagrindinių priežasčių, taip pat kultūrinių ir socialinių ekonominių veiksnių, būdingų šalims, kuriose pirmenybė teikiama sūnui/vyriškai lyčiai, tyrimais ir baigiant kampanijų už mergaičių ir moterų teises ir jų statusą vykdymu, taip pat teisės aktų ir reglamentų taikymu; apskritai mano, kad vienintelis ilgalaikis būdas užkirsti kelią tolesniam atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos plitimui, yra skatinti lygią lyčių vertę visose visuomenėse; |
7. |
pabrėžia, kad būtina skatinti išsamius mokslinius esminių atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos priežasčių tyrimus ir jas vertinti, kad būtų skatinami moksliniai konkrečioms šalims būdingų papročių ir tradicijų, galinčių lemti atranką pagal biologinę lytį, taip pat ilgalaikių visuomeninių atrankos pagal biologinę lytį padarinių tyrimai, ir ragina Komisiją imtis šių veiksmų; |
8. |
ragina atlikti išsamią pagrindinių finansinių ir ekonominių priežasčių, kuriomis taip pat prisidedama prie atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos, analizę; be to, ragina vyriausybes veiksmingai spręsti tokios šeimoms užkraunamos naštos problemą, kuri gali lemti vadinamojo vyrų pertekliaus reiškinį; |
9. |
pabrėžia, kad svarbu rengti teisės aktus, kuriais būtų kovojama su atranka pagal biologinę lytį ir kurie apimtų moterims skirtus socialinės apsaugos dokumentų rinkinius, vykdyti geresnę galiojančių teisės aktų įgyvendinimo stebėseną ir didesnį dėmesį skirti kultūrinėms, taip pat socialinėms ir ekonominėms šio reiškinio priežastims, siekiant, kad klausimas būtų sprendžiamas tvariai ir vadovaujantis holistiniu požiūriu, puoselėjant lyčių lygybę ir skatinant aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą; |
10. |
ragina vyriausybes išspręsti demokratijos ir teisėkūros stokos problemą, kovoti su nuolatinėmis kliūtimis, dėl kurių diskriminuojamos vaiko amžiaus mergaitės, užtikrinti moterims paveldėjimo teises, vykdyti nacionalinius teisės aktus, kuriais visuose gyvenimo sektoriuose būtų užtikrinta lyčių lygybė prieš įstatymą, ir suteikti mergaitėms ir moterims galias ekonomikos, švietimo ir politikos srityse; |
11. |
ragina Komisiją remti ir skatinti visų tipų iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama išsamiau informuoti apie diskriminaciją, lemiamą nusistatymo prieš lytį, įskaitant lyties genocidą, ir rasti veiksmingus būdus su juo kovoti užtikrinant orientavimą, pagalbą, tinkamą politiką ir finansavimą – tai būtų dalis jos vykdomos išorės ryšių, humanitarinės pagalbos ir lyčių aspekto integravimo politikos; |
12. |
pažymi, kad didesnių galių moterims ir mergaitėms nesuteikimas ir pastangų pakeisti socialines normas ir struktūras nebuvimas turi rimtų teisinių, etinių pasekmių, taip pat pasekmių sveikatai ir žmogaus teisėms, be to, tai gali turėtų rimtų ilgalaikių atitinkamoms visuomenėms pražūtingų padarinių; |
13. |
pabrėžia, jog ne vienas tyrimas rodo, kad sutrikus lyčių pusiausvyrai gali išaugti prekybos žmonėmis santuokos ar lytinio išnaudojimo tikslais, smurto prieš moteris ir vaikus, ankstyvų ir priverstinių santuokų, ŽIV ir AIDS ir kitų lytiškai plintančių ligų mastas; pabrėžia, kad dėl to sutrikusi lyčių pusiausvyra kelia grėsmę visuomenės stabilumui ir saugumui, ir todėl ragina atlikti nuodugnius galimų šio laipsniškai augančio „vyrų pertekliaus“ pasekmių sveikatai, ekonomikai ir saugumui tyrimus; |
14. |
remia būtinas teisės aktų dėl lyčių lygybės ir nediskriminavimo reformas, nuolatinę jų stebėseną ir veiksmingą įgyvendinimą, ypač mažas ir vidutines pajamas gaunančiose ir pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse; |
15. |
ragina Komisiją intensyviai dirbti siekiant užkirsti kelią atrankai pagal biologinę lytį, kurią lemia nusistatymas prieš socialinę lytį, ne nustatant apribojimus, susijusius su galimybe naudotis reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir technologijomis, o skatinant atsakingai jomis naudotis, parengti ir stiprinti gaires, rengti specializuotus mokymus medicinos darbuotojams, kad jie galėtų konsultuoti atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos klausimais ir užkirsti jai kelią, išskyrus retas išimtis, kai atvejį galima pateisinti su biologine lytimi susijusia genetine liga, ir neleisti naudoti ir reklamuoti technologijų atrankai pagal biologinę lytį vykdyti ir (arba) pelnytis; |
16. |
pabrėžia, kad teisės aktais, kuriais siekiama valdyti arba riboti atranką pagal biologinę lytį, turi būti apsaugota moterų teisė be savo sutuoktinio leidimo naudotis teisėtomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos technologijomis ir paslaugomis, kad tokie teisės aktai turi būti veiksmingai įgyvendinami ir kad įstatymo pažeidėjams turi būti numatytos atitinkamos sankcijos; |
17. |
ragina vyriausybes ir medikų bendruomenę palaikyti glaudesnius ryšius ir tvirčiau bendradarbiauti, taip pat ragina patvirtinti griežtesnes klinikų ir ligoninių savireguliacijos gaires – tai būtų veiksminga priemonė užkirsti kelią atrankai pagal biologinę lytį kaip finansiškai pelningam verslui; |
18. |
ragina Komisiją ir valstybes nares įvardyti Europoje veikiančias klinikas, kuriose atrankos pagal biologinę lytį pagrindu atliekamos nėštumo nutraukimo operacijos, pateikti statistinius duomenis apie šią praktiką ir parengti geriausios praktikos, susijusios su tokių operacijų prevencija, veiksmų sąrašą; |
19. |
pripažįsta, kad moterų ir mergaičių teisių užtikrinimas ir rėmimas sudarant joms lygias galimybes, ypač švietimo ir užimtumo srityse, nepaprastai svarbus siekiant kovoti su seksizmu ir kurti visuomenę, kurioje iš tiesų laikomasi lyčių lygybės principo; atkreipia dėmesį į tai, kad didesnis moterų išsilavinimas, didesnės užimtumo galimybės ir integruotos moterų sveikatos priežiūros paslaugos, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį stengiantis panaikinti atranka pagal biologinę lytį pagrįstą praktiką – pradedant abortais ir baigiant kūdikių žudymu – ir užtikrinti bendrą ekonomikos augimą besivystančiose šalyse bei sumažinti skurdą; pabrėžia, kad didesnių galių suteikimas moterims ir vyrų dalyvavimas itin svarbūs kovojant su lyčių nelygybe ir skatinant elgesio ir socialinius pokyčius, kurie būtini norint ilgainiui panaikinti atranka pagal biologinę lytį pagrįstą praktiką; |
20. |
todėl ragina Komisiją puoselėti švietėjišką ir visuomeninę aplinką, kurioje būtų gerbiami abiejų lyčių atstovai, kurioje į abiejų lyčių atstovus būtų žiūrima vienodai ir kurioje būtų pripažinti abiejų lyčių atstovų gebėjimai ir galimybės – aplinką be stereotipų ir diskriminacijos, kurioje būtų stiprinamas lyčių aspekto integravimas, lygios galimybės ir lygi partnerystė; |
21. |
ragina Komisiją, taip pat primygtinai ragina susijusias tarptautines organizacijas remti švietimo programas, kuriomis moterims suteikiama daugiau galių, kad jos galėtų ugdyti didesnę savigarbą, įgyti žinių, priimti sprendimus ir prisiimti atsakomybę už savo gyvenimus, sveikatą ir darbą, taip pat kad jos galėtų gyventi finansiškai nepriklausomą gyvenimą; |
22. |
ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir trečiųjų šalių vyriausybes rengti visuomenės informavimo kampanijas, per kurias būtų populiarinamas lyčių lygybės principas ir būtų siekiama išsamiau informuoti apie tai, kad kiekvienas poroje gyvenantis asmuo turi gerbti savo partnerio žmogaus teises, ypač teises į nuosavybę, darbą, tinkamą sveikatos priežiūrą, teisingumą ir švietimą; |
23. |
primena TVT ir pabrėžia, kad galimybė įgyti išsilavinimą ir gauti sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą ir teises, yra pagrindinės žmogaus teisės; pabrėžia, kad dialoguose ir ataskaitose TVT klausimais bei kituose tarptautiniuose forumuose, skirtuose dalytis patirtimi, būtina ypatingą dėmesį atkreipti į lyties genocidą ir atrankos pagal biologinę lytį problemas ir konkrečiai apie tai kalbėti; |
24. |
pabrėžia, jog moters sugebėjimas pasinaudoti savo teisėmis neginčytinai susijęs su jos gebėjimu priimti sprendimus individualiai ir nepriklausomai nuo sutuoktinio – dėl to itin svarbu užtikrinti, kad moterys galėtų įgyti išsilavinimą, įsidarbinti, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir kad joms būtų užtikrinta galimybė gauti kontraceptinių priemonių ir atsidaryti banko sąskaitą be kito asmens leidimo ar pritarimo; |
25. |
ragina šalių partnerių vyriausybes mažinti su vaikų, ypač mergaičių, gydymu susijusias sveikatos priežiūros išlaidas, kadangi kartais mergaitės miršta dėl blogos ar netinkamos joms teikiamos priežiūros; |
26. |
ragina vyriausybes užtikrinti moterims geresnę prieigą prie sveikatos priežiūros, ypač prenatalinės ir gimdyvių priežiūros, paslaugų, taip pat švietimo, žemės ūkio, kreditų ir mikropaskolų, ekonominių galimybių ir nuosavybės srityse; |
27. |
ragina ypatingą dėmesį skirti solidarumo sąlygų besivystančiose šalyse kūrimui, inter alia, steigiant pensijų fondus, kad sumažėtų ekonominė našta šeimoms ir asmenims ir, savo ruožtu, jų priklausomybė nuo vyriškos lyties vaikų ir pirmenybės jiems teikimas; |
28. |
pažymi, kad atranka pagal biologinę lytį pagrįsta praktika vykdoma net ir klestinčiuose regionuose, kurių gyventojai raštingi; |
29. |
ragina kurti paramos mechanizmus moterims ir šeimoms, kuriuos taikant būtų galima teikti moterims informaciją ir jas konsultuoti apie atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos pavojų ir žalą, taip pat teikti konsultacines paslaugas siekiant paremti moteris, kurioms gali būti daromas spaudimas atsikratyti nešiojamo moteriškos lyties kūdikio; |
30. |
ragina pilietinę visuomenę ir vyriausybines įstaigas imtis bendrų veiksmų siekiant skatinti informavimą ir visuomenės informavimo apie neigiamas atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos pasekmes motinai kampanijas; |
31. |
ragina Komisiją teikti techninę ir finansinę paramą naujoviškai veiklai ir švietimo kampanijoms paremti – jomis būtų siekiama skatinti diskusijas ir supratimą apie vienodą mergaičių ir berniukų vertę naudojantis visais prieinamas žiniasklaidos ir socialiniais tikslais, kreipiantis į jaunimą, religinius ir dvasinius vadovus, mokytojus, bendruomenių lyderius ir kitas įtakingas asmenybes ir juos įtraukiant, kad būtų pakeistas kultūrinis lyčių lygybės suvokimas konkrečioje visuomenėje ir ypatingas dėmesys atkreiptas į nediskriminacinės elgsenos būtinybę; |
32. |
ragina ES į visas savo partnerystes ir dialogus su besivystančiomis šalimis įtraukti tvirtas nuostatas lyčių klausimu ir daug dėmesio skirti didesnių galių moterims suteikimui, kaip buvo raginama Europos konsensuse dėl vystymosi; be to, mano, kad visais paramos biudžetui etapais būtina integruoti lyčių aspektą, inter alia, skatinant dialogą su moterų asociacijomis besivystančiose šalyse ir pradedant taikyti pagal lytį diferencijuotus rodiklius; |
33. |
ragina atitinkamų šalių valdžios institucijas gerinti lyčių santykio stebėseną ir statistinių duomenų apie lyčių santykį rinkimą, taip pat imtis veiksmų galimo pusiausvyros sutrikimo klausimui spręsti; atsižvelgdamas į tai ragina užtikrinti glaudesnį ES, JT agentūrų ir kitų tarptautinių partnerių ir vyriausybių partnerių bendradarbiavimą; |
34. |
ragina Komisiją ir visas atitinkamas suinteresuotąsias šalis imtis reikiamų teisėkūros ar kitų priemonių siekiant užtikrinti, kad už priverstinį nėštumo nutraukimą ir atrankos pagal biologinę lytį pagrindu atliktą nėštumo nutraukimo operaciją negavus išankstinio informacija paremto atitinkamos moters sutikimo ar jai nepatvirtinus, kad ji supranta, kokia tai procedūra, būtų baudžiama; |
35. |
ragina vyriausybes ir visas atitinkamas suinteresuotąsias šalis užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinami teisės aktai dėl kovos su atranka pagal biologinę lytį ir kad įstatymo pažeidėjams būtų numatytos atitinkamos sankcijos; |
36. |
ragina Komisiją tvirčiau bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir įstaigomis, pvz., su JT, PSO, Unicef, OHCHR, UNFPA ir JT Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo padaliniu, siekiant spręsti atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos problemą ir kovoti su esminėmis jos priežastimis visose šalyse, taip pat bendrauti su vyriausybėmis, parlamentais, įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, žiniasklaida, nevyriausybinėmis organizacijomis, moterų organizacijomis ir kitomis bendruomeninėmis įstaigomis, kad būtų išsamiau informuojama apie lyties genocidą ir jo prevencijos būdus; |
37. |
ragina Komisiją ir EIVT bendradarbiauti su minėtosiomis tarptautinėmis organizacijomis siekiant spręsti atranka pagal biologinę lytį pagrįstos praktikos problemą ir kovoti su esminėmis jos priežastimis visose šalyse, taip pat bendrauti su vyriausybėmis, parlamentais, įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, žiniasklaida, nevyriausybinėmis organizacijomis, moterų organizacijomis ir kitomis bendruomeninėmis įstaigomis, kad būtų išsamiau informuojama apie lyties genocidą ir jo prevencijos būdus; |
38. |
ragina Komisiją ir EIVT aptariant humanitarinės pagalbos paketus pirmenybę teikti lyties genocidui, kaip klausimui, kurį turi spręsti atitinkamos trečiosios šalys, ir reikalauti, kad pastarosios įsipareigotų prioritetą teikti kovai su lyties genocidu, išsamiau informuoti šiuo klausimu ir daryti spaudimą, kad būtų užtikrinta šio reiškinio prevencija; |
39. |
ragina ES ir jos šalis partneres vykdant su vystomuoju bendradarbiavimu susijusią veiklą gerinti naujagimių lyčių santykio stebėseną ir duomenų apie tai rinkimą ir nedelsiant imtis veiksmų siekiant spręsti galimo pusiausvyros sutrikimo klausimą; pabrėžia, kad su diskriminacija dėl lyties susijusios žmogaus teisių nuostatos taip pat turėtų būti įtrauktos į tarptautinius prekybos ir bendradarbiavimo susitarimus; |
40. |
ragina Europos Sąjungą užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi teisėmis grindžiamu požiūriu, kuris apimtų visas žmogaus teises, ir kartu ypatingą dėmesį skirti didesnių galių moterims ir mergaitėms suteikimui, taip pat jų teisių, įskaitant su lytine ir reprodukcine sveikata susijusias jų teises ir lyčių lygybę, skatinimui, užtikrinimui ir įgyvendinimui, nes tai kovos su lyties genocidu, kaip esminiu klausimu, įtrauktu į vystymosi politikos po 2015 m. darbotvarkę, prielaida; |
41. |
tvirtina, kad įgyvendinant specialią Kairo tarptautinėje konferencijoje gyventojų ir vystymosi klausimais numatytą sąlygą dėl draudimo naudoti prievartą ar spaudimą lytinės ir reprodukcinės sveikatos srityje ir atsižvelgiant į tarptautines teisiškai privalomas žmogaus teisių srities priemones, Bendrijos teisyną ir Sąjungos politinę kompetenciją šiais klausimais, Sąjungos parama neturėtų būti teikiama jokioms valdžios institucijoms, organizacijoms ar programoms, pagal kurias skatinama vykdyti veiklą, susijusią su tokiais žmogaus teisių pažeidimais, kaip antai priverstiniai abortai, priverstinis moterų ar vyrų sterilizavimas, vaisiaus lyties nustatymas dėl priešgimdyminės lyties atrankos arba vaikų žudymas, tokia veikla remiama ar joje dalyvaujama; |
42. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms. |
(1) OL C 59, 2001 2 23, p. 258.
(2) OL C 320 E, 2005 12 15, p. 247.
(3) OL C 348 E, 2010 12 21, p. 11.
(4) OL C 66 E, 2009 3 20, p. 57.
(5) OL C 169 E, 2012 6 15, p. 81.
(6) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0503.
(7) OL C 227 E, 2008 9 4, p. 140.
(8) 2007 m. spalio 11 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje ir Europos Sąjungos vaidmenį kovoje su šiuo reiškiniu. Savo naujausioje 2010 m. gruodį priimtoje metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių padėties, Parlamentas pakartojo, kad smerkia moterų genocidą. Moterų genocidas minimas ir ES Tarybos 2008 m. gruodį priimtose ES gairėse prievartos prieš moteris klausimais. 2009 m. balandį ES pirmininkavusi valstybė narė parengė pareiškimą, kuriame palankiai įvertintas Amerikos žmogaus teisių teisme pradėtas teismo procesas, o 2010 m. birželį ES vyriausioji įgaliotinė Catherine Ashton ES vardu paskelbė deklaraciją, kurioje pareiškė susirūpinimą dėl moterų genocido Lotynų Amerikoje, pasmerkė visų formų smurtą dėl lyties ir moterų genocidą, kaip pasibaisėtiną nusikaltimą, bei palankiai įvertino Amerikos žmogaus teisių teismo sprendimą.
(9) Amartya Sen, More Than 100 Million Women Are Missing, The New York Review of Books, Vol. 37, No. 20, (1990 m. gruodžio 20 d.). Galima gauti adresu http://www.nybooks.com/articles/3408.
(10) United Nations Fact Sheet: International Women’s Day 2007. Galima gauti adresu http://www.un.org/events/women/iwd/2007/factsfigures.shtml.
(11) vairiose pasaulio šalyse gimusių kūdikių lyčių santykio žemėlapis: http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth.
(12) http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth.
(13) UNFPA tarptautinio seminaro klausimais, susijusiais su iškreiptu gimstančių kūdikių lyčių santykių, ataskaita: problemos sprendimas ir kelias pirmyn (UNFPA, Report of the International Workshop on Skewed Sex Ratios at Birth: Addressing the Issue and the Way Forward), 2011 m. spalio mėn.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/29 |
P7_TA(2013)0401
Biudžeto apribojimų poveikis regionų ir vietos valdžios institucijoms, susijęs su ES struktūrinių fondų išlaidomis valstybėse narėse
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl biudžeto apribojimų poveikio regionų ir vietos valdžios institucijoms, susijusio su ES struktūrinių fondų išlaidomis valstybėse narėse (2013/2042(INI))
(2016/C 181/05)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (1), |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (2), |
— |
atsižvelgdamas į vykstančias tarpinstitucines derybas dėl būsimos sanglaudos politikos ir daugiametės finansinės programos, |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Vadovų Tarybos, Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkų ataskaitos „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ (3), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką (4), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (5), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo euro zonoje sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (6), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos. Investicijos į tikrąją ekonomiką (7), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. susitikimo išvadų dėl daugiametės finansinės programos (8), |
— |
atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2013 m. kovo 6 d. nuomonės „Privačių investicijų ir viešojo finansavimo sąveika vietos ir regionų lygmenimis. Partnerystės siekiant ekonomikos augimo ir klestėjimo“ projektą, |
— |
atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2013 m. vasario 1 d. nuomonę „Didesnės ES, nacionalinių ir subnacionalinių biudžetų sąveikos kūrimas“, |
— |
atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2012 m. informacinį dokumentą „Griežto biudžeto lėšų taupymo poveikis vietos finansams ir investicijoms“, |
— |
atsižvelgdamas į Europos investicijų banko 2012 m. gruodžio 14 d. pranešimą „2008–2009 m. recesijos poveikis ES regionų konvergencijai“ (9), |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos leidinių serijos „Occasional papers“ 2012 m. gruodžio mėn. publikaciją „The Quality of Public Expenditures in the EU“(„Viešųjų išlaidų kokybė ES“) (10), |
— |
atsižvelgdamas į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 2012 m. spalio mėn. pasaulio ekonomikos perspektyvas; |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7-0269/2013), |
A. |
kadangi pasaulinė ekonomikos ir finansų krizė pakenkė ES socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai, dėl jos padidėjo nedarbas, sumažėjo BVP, padidėjo regionų skirtumai ir nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens biudžeto deficitas; |
B. |
kadangi krizės trukmė ir sunkumas ES regionuose labai skyrėsi, išryškėjo iki krizės buvę struktūriniai trūkumai, stipriai smuko BVP augimas, rekordiškai padidėjo nedarbo lygis, labai nuskurdo pažeidžiamiausios visuomenės grupės ir pablogėjo verslo aplinka bei sumažėjo vartotojų pasitikėjimas; |
C. |
kadangi, pablogėjus numanomam nacionalinių ir subnacionalinių vyriausybių kreditingumui, bankai ir finansų rinkos vis dažniau atsisako skolinti; |
D. |
kadangi paaiškėjo, kad fiskalinis susitarimas netinkamas krizės sukeltoms problemoms spręsti, ir kaip perspektyviausias sprendimas numatytas augimo susitarimas, pagal kurį būtų sudarytos sąlygos didelėms investicijoms visoje Bendrijoje, nes šiandien sutariama, kad vykdant fiskalinę griežto taupymo politiką ir taikant biudžetinius suvaržymus, tačiau neinvestuojant ekonomika neatgaivinama ir nesudaromos palankios sąlygos darbo vietoms kurti ir ekonomikai augti; |
E. |
kadangi Europos struktūriniai ir investiciniai fondai skirti ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai visoje ES remti mažinant regionų skirtumus, skatinant konvergenciją ir pelningomis investicijomis stimuliuojant vystymąsi, užimtumą ir socialinę pažangą; |
F. |
kadangi Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšos vienodai numatytos pažangiam, įtraukiam ir tvariam augimui bei konkurencingumui remti ir todėl teigiamai veikia deficito santykio su BVP vardiklį; |
G. |
kadangi dėl valstybės skolos krizės nulemto valstybės finansų nuosmukio visos ES mastu imta plačiai įgyvendinti griežto taupymo politiką; kadangi jos poveikis vietos finansams buvo žalingas – dėl to teko sumažinti arba apriboti ne vieną biudžeto eilutę, be to, kilo didelis pavojus nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų pajėgumui finansuoti ar bendrai finansuoti pelningas investicijas; |
H. |
kadangi tik kelios valstybės toliau rėmė vietos investicijas, o kitos, susidūrusios su valstybės skolos krize, nusprendė įšaldyti arba nutraukti vietos valdžios institucijoms skiriamą finansinę paramą investicijoms, įsigalėjo tvirta tendencija centralizuoti arba nustatyti vidaus stabilumo pakto taisykles, dėl kurių stipriai sumažėjo investicijų; |
I. |
kadangi dideli biudžeto apribojimai svarbiose srityse ir sektoriuose yra viena iš didžiausių problemų, su kuriomis dabartiniu laikotarpiu susiduria vietos ir regioninės valdžios institucijos; |
J. |
kadangi subnacionalinės vyriausybės atlieka svarbiausią vaidmenį regionų plėtros srityje: jos atstovauja 60 proc. viešųjų investicijų ir 38 proc. konsoliduotųjų vyriausybės išlaidų ekonominiams reikalams, o tai apima didžiausias išlaidas, kurios gali daryti įtaką regionų plėtrai, pvz., išlaidas komerciniams ir darbo reikalams, žemės ūkiui, transportui ar moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; |
K. |
kadangi dviejose iš trijų ES šalių investicijos atliko reguliavimo kintamojo vaidmenį – tai iš dalies lėmė 2009 m. įdėtos kovos su krize pastangos; kadangi, palyginti su 2010 m., 2011 m. tiesioginės investicijos sumažėjo 17 valstybių narių, o dešimtyje iš jų (Austrijoje, Latvijoje, Čekijos Respublikoje, Slovakijoje, Bulgarijoje, Portugalijoje, Graikijoje, Vengrijoje ir Ispanijoje) – daugiau kaip 10 proc.; kadangi 2010 m. pradėjusios mažėti investicijos (centrinių vyriausybių teikiamos investicijų dotacijos smuko -8,7 proc.) mažėja toliau, ir panašu, kad rodikliai darosi neigiami; |
L. |
kadangi subnacionalinių vyriausybių įsiskolinimo lygis gerokai žemesnis nei nacionalinio lygmens veikėjų; |
M. |
kadangi reikalaujama, kad subnacionalinės valdžios institucijos dalyvautų konsoliduojant pastangas ir mažintų savo deficitą ir skolą, nors skolinimosi sąlygos finansiškai silpnesnėms subnacionalinėms vyriausybėms blogėjo; |
N. |
kadangi viešosios investicijos itin svarbios socialinei įtraukčiai, o investavimo reikmės labai didelės daugelyje nepaprastai svarbių ES ekonomikos sektorių, pvz., darbo rinkos, infrastruktūros, mokslinių tyrimų ir inovacijų, MVĮ; |
O. |
kadangi 2000–2007 m. ES didėjusi konvergencija per nuosmukį stipriai sulėtėjo; kadangi labiausiai nukentėjo tie regionai, kuriuose investuota netvariai ir spekuliatyviai ir kuriuose veikė stiprus eksportui skirtų produktų gamybos sektorius; |
P. |
kadangi ES struktūrinių fondų lėšų panaudojimo tvarka tokia, kad Komisija gali kompensuoti tik tarpinius mokėjimus remdamasi valstybėse narėse jau išmokėtų lėšų deklaracijomis; |
Q. |
kadangi 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nacionalinis bendras finansavimas struktūrinių fondų lėšomis ES-27 siekia maždaug 132 mlrd. EUR ir kadangi šis skaičius yra sine qua non norint tinkamai įsisavinti fondų lėšas ir užtikrinti aukštos kokybės investicijas, kurias būtų galima panaudoti atsakomybei ir atskaitomybei už ES finansavimą stiprinti; |
R. |
kadangi pavojų viešajam bendram pagal sanglaudos politiką remiamų programų finansavimui gali kelti nepakankamai lankstus Stabilumo ir augimo pakto taikymas, o dėl to sanglaudos politika negalėtų būti pasinaudota siekiant naudingo poveikio, t. y. gerinti konkurencingumą ir įveikti dabartinę krizę; |
Bendrosios pastabos
1. |
su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į aiškią šiuo metu ES didėjančios regionų nelygybės tendenciją, kai daug naujųjų valstybių narių ir Pietų Europos regionų yra palyginti skurdūs, o dauguma Vidurio ir Šiaurės Europos regionų turtingi – ši tendencija pastebima net ir valstybėse narėse ir regionuose; atsižvelgdamas į tai pabrėžia ypatingą ES sanglaudos politikos – pagrindinės investicijų į konvergenciją ir tvarų vystymąsi ES priemonės – svarbą; |
2. |
pabrėžia, kad vietos ekonomika – esminis bendruomenių atsigavimo veiksnys ir kad ji svarbi dabartinėmis krizės sąlygomis; šiame kontekste atkreipia dėmesį į ekonominį ir socialinį socialinės ekonomikos poveikį gerinant socialinę sanglaudą vietos lygmeniu; ragina valstybes nares 2014–2020 m. laikotarpiu numatyti socialinės ekonomikos finansavimo galimybes struktūrinių fondų lėšomis; |
3. |
pakartoja sanglaudos politikos, kaip pagrindinės investavimo priemonės, svarbą – jai tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su krize, mažinant pusiausvyros nebuvimą ir nukreipiant ES ir jos regionus tvaraus augimo keliu; pabrėžia ypatingą Europos socialinio fondo (ESF) vaidmenį remiant investicijas socialinėje srityje ir įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, ypač jo indėlį užtikrinant aukšto lygio ilgalaikį užimtumą ir produktyvumą ir kartu veiksmingai kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi, taip pat didinant socialinę sanglaudą; taigi pabrėžia, kad vykstant deryboms dėl daugiametės finansinės programos (DFP) svarbu užtikrinti pakankamas biudžeto lėšas struktūriniams ir investiciniams fondams, ir ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kad esminė jų investicijų dalis skiriama tokioms sritims, kaip užimtumas, inovacijos, tvarus vystymasis, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika ir parama MVĮ; |
4. |
pažymi, jog, kaip pasitvirtino, sanglaudos politika atspari krizei derinant jos programas ir finansavimo priemones, taigi ji suteikia daugiau lankstumo ir ja nepaprastai prisidedama srityse, kur investicijos reikalingos ekonomikai modernizuoti ir konkurencingumui gerinti, taip pat geografinių kliūčių lemiamiems skirtumams mažinti; |
ES regionų finansavimo pajėgumai ir regioninio, nacionalinio ir ES lygmens sąveika
5. |
atkreipia dėmesį į keleto subregioninių valdžios institucijų vaidmenį iš naujo subalansuojant biudžetą – išsaugant reikiamo dydžio viešąsias investicijas ir naujų projektų bendrą finansavimą ir užtikrinant sverto poveikį, ypač kai privačios investicijos yra nedidelės; pabrėžia, jog nuosmukio ir silpno augimo metu nepaprastai svarbūs tvarūs viešieji pirkimai ir gebėjimas finansuoti ar bendrai finansuoti ir prisiimti su investicijomis susijusius įsipareigojimus, kad būtų išsaugotos augimo galimybės; |
6. |
reiškia susirūpinimą, kad nuo 2011 m. ir 2012 m. užsitęsus griežto taupymo priemonių taikymui ir griežtam ekonominiam valdymui, dėl kurių padidėjo spaudimas valstybių biudžetams ir jie labiau varžomi, rizikuojama sumažinti vietos politikos, skirtos siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų, apimtį; |
7. |
pabrėžia, kad reikia atkurti ir pagerinti finansinį pajėgumą subnacionaliniu lygmeniu ir teikti tinkamą techninę pagalbą, ypač įgyvendinant sudėtingus bendrus projektus, kuriems vadovaujama vietos lygmeniu, siekiant užtikrinti viešas investicijas programoms ir projektams, kurie skirti tvariam augimui skatinti, kovoti su socialine atskirtimi ir socialinei struktūrai atkurti, tinkamoms sveikatos priežiūros ir socialinėms paslaugoms teikti ir darbo vietoms apsaugoti, pirmiausia regionų ir vietos lygmenimis; laikosi nuomonės, kad specialūs papildomi asignavimai atokiausiems regionams neturėtų būti skiriami pagal temas ir kad jie turėtų būti naudojami papildomoms išlaidoms, kurios susijusios su SESV 349 straipsnyje nurodytomis ypatybėmis ir apribojimais ir kurios patiriamos atokiausiuose regionuose, kompensuoti; be to, pažymi, kad specialūs papildomi asignavimai taip pat gali būti naudojami siekiant padėti finansuoti veiklos pagalbą ir išlaidas, susijusias su viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimais ir sutartimis atokiausiuose regionuose; |
8. |
pabrėžia, kad būtina toliau stiprinti administracinius regionų ir vietos valdžios institucijų pajėgumus ir toliau stengtis riboti biurokratines procedūras, kurios taip pat neigiamai veikia šias institucijas, kai jos atlieka savo, kaip paramos gavėjų, vaidmenį ir riboja jų pajėgumą įgyvendinti ES finansuojamus projektus; |
9. |
ragina institucijas tobulinti esamas nuostatas, kad atitinkamų valstybių narių regionai, kuriems finansų krizė yra smogusi ypač stipriai, galėtų toliau gerinti savo pajėgumą įsisavinti struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas ir kad būtų užkirstas kelias numatomiems dideliems įsipareigojimų panaikinimams; |
10. |
ragina toliau paprastinti taisykles ir didinti struktūrinių fondų programavimo ir valdymo lankstumą ir skaidrumą – taip bus galima geriau įgyvendinti projektus, taip pat greičiau ir tinkamiau reaguoti į socialinius iššūkius ir grėsmes; |
11. |
palankiai vertina Komisijos 2012 m. ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) viešųjų finansų ataskaitą ir visų pirma jos skyrių dėl fiskalinės decentralizacijos ES, kurioje pabrėžiamas fiskalinio federalinio modelio – pagal jį atsakomybė už pajamų didinimą ir išlaidas perduodama subnacionalinėms valdžios institucijoms – pagrįstumas; ragina Komisiją tokį skyrių dėl subvalstybinių viešųjų finansų būklės ir reformų įtraukti į kitų metų valstybės finansų EPS ataskaitą; |
12. |
pabrėžia, kad būtina didesnė nacionalinių, subnacionalinių ir Europos viešųjų išlaidų biudžetų sąveika aiškiai apibrėžiant skirtingų ES, valstybių narių ir subnacionalinio lygmens biudžeto valdymo institucijų vaidmenis ir pareigas, įskaitant aiškią poziciją ES politikos ir finansavimo veiksmų vaidmens ir loginio pagrindo klausimais, laikantis Pavėluotų mokėjimų direktyvoje 2011/7/ES nustatytų mokėjimo laikotarpių, paisant subsidiarumo principo, taip pat vietos ir regioninių valdžios institucijų teisių, susijusių su biudžetu (jų vaidmuo priimant sprendimus ir atliekant patikrą), t. y. atsižvelgiant į jų demokratinę atskaitomybę jas renkančioms bendruomenėms, ir užtikrinant kiekvieno valdymo lygmens autonomiją nustatant prioritetus ir išlaidas; ragina Komisiją pateikti aiškius faktinius duomenis apie tai, kaip galėtų būti sustiprintas ES biudžeto vaidmuo darant įtaką investicijoms skirtingais lygmenimis; |
13. |
tvirtai palaiko didesnį biudžeto procesų skaidrumą ir supaprastinimą visais valdymo lygmenimis (įskaitant aiškų ES finansavimo šaltinių įvardijimą nacionaliniuose ir regioniniuose biudžetuose), taip pat duomenų apie ES finansuojamų programų išlaidų profilius regionų lygmeniu prieinamumo ES lygmeniu užtikrinimą (kai tai įmanoma), tačiau taip pat ir išaiškinimą, kaip prioritetai ir finansavimas ES, valstybių narių ir regionų lygmenimis derinami su ES lygmens prioritetais, dėl kurių susitarta; |
14. |
pabrėžia, kad svarbu prisitaikyti prie Europoje tebetaikomų biudžeto apribojimų ir kartu toliau investuoti ateityje; primena valstybėms narėms, kad uždavinys – ne išleisti daugiau lėšų, o lėšas leisti veiksmingiau; |
15. |
taip pat palankiai vertina tai, kad pagal sanglaudos politiką išplečiamas finansinių priemonių taikymas įtraukiant visus teminius tikslus ir visus Europos struktūrinius ir investicinius fondus; ragina Komisiją parengti išsamią naujų finansavimo priemonių ir šaltinių augimui skirtoms investicijoms paremti, pvz., obligacijų rinkų, rizikos pasidalijimo priemonės ir inovatyvių finansinių priemonių naudojimo, potencialo analizę ir vertinimą; ragina Komisiją ir Europos investicijų banką (EIB) numatyti inovatyvius būdus ilgalaikėms vietos ir regioninių valdžios institucijų investicijoms finansuoti – taip pat ir pritraukiant privatųjį kapitalą; atkreipia ypatingą dėmesį į ypač svarbų EIB paskolų schemų vaidmenį finansuojant Europai svarbius projektus ir ragina užtikrinti geresnį šių schemų ir struktūrinių fondų savitarpio koordinavimą ir sąveiką; |
16. |
pabrėžia Bendros Europos paramos tvarioms investicijoms į miestų teritorijas (angl. Jessica) svarbą remiant tvarią miestų plėtrą ir finansų inžinerijos priemonėmis atkuriant miestų teritorijas ir ragina plačiau ją taikyti būsimuoju programavimo laikotarpiu; |
ES ekonomikos valdymas ir investicijos į augimą ir darbo vietų kūrimą
17. |
atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį vietos ir regioninės valdžios institucijos galėtų atlikti siekiant strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo tikslų; pakartoja, kad svarbios centrinės valdžios institucijų, taip pat regioninių ir vietos valdžios institucijų partnerystės nustatant prioritetus ir teikiant būtiną bendrą finansavimą programoms įgyvendinti, nes tai prielaida norint ribotais ištekliais pasiekti geriausius rezultatus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbi nauja bendruomenės vadovaujama vietos vystymosi priemonė, kurią taikant vietos lygmens veiklos grupės galėtų kurti ir įgyvendinti vietos pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo strategijas; ragina valstybes nares sudaryti tokias galimybes siekiant pasinaudoti didžiuliu vietos veiklos grupių potencialu inovacijų srityje – tai būtų dalis vykstančio programavimo proceso; pabrėžia vietos ir regioninių valdžios institucijų ir, kai taikoma, socialinių ir kitų atitinkamų partnerių svarbą programuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant struktūrinių fondų lėšas, taip pat rengiant partnerystės susitarimus, kuriais remiantis galėtų būti užtikrintos geresnės ES, nacionalinių, regioninių ir vietos strategijų sąsajos; |
18. |
reiškia įsitikinimą, kad būtina teminė su nedideliu skaičiumi prioritetų susijusi koncentracija; tačiau pabrėžia, jog norint, kad valstybės narės ir regionai galėtų kuo veiksmingiau siekti bendrų tikslų kartu paisant teritorinės, ekonominės ir socialinės specifikos, būtinas lankstumas; |
19. |
tvirtai pakartoja, kad nepritaria makroekonominių sąlygų įtraukimui į 2014–2020 m. sanglaudos politiką – taip būtų baudžiami dėl krizės ir taip nusilpę regionai ir socialinės grupės, o mokėjimų sustabdymas keliose valstybėse narėse ir ypač regionuose galimai darytų neproporcingą poveikį, nors jie ir visapusiškai dalyvauja stengiantis subalansuoti valstybės biudžetus, be to, taip tik būtų susilpnintos su finansiniais sunkumais susiduriančios valstybės ir pakirstos pastangoms užtikrinti solidarumą, kurios itin svarbios norint, kad Sąjungoje būtų išsaugota makroekonominė pusiausvyra; taip pat laikosi nuomonės, kad tokio pobūdžio baudžiamas požiūris apskritai būtų nesuprastas visuomenės ir dėl to galėtų padidėti visuomenės nepasitikėjimas laikotarpiu, kai žmonės ir taip stipriai nukentėję dėl krizės ir griežto taupymo politikos; |
20. |
laikosi nuomonės, kad valstybės finansų mažinimo laikotarpiu turėtų būti permąstytas papildomumo principas, kuris turėtų būti įgyvendinamas laikantis Europos ekonominio valdymo sistemos, ir tikisi, kad šis klausimas bus aptartas derantis dėl sanglaudos politikos po 2013 m.; |
21. |
atkreipia dėmesį į TVF neseniai pateiktas pastabas, kad griežto taupymo priemonės kenkia šalims, kuriose jos taikomos neapgalvotai, o priežastis yra tai, kad, kai pasaulio ekonomikos perspektyvos prastos, skubotas vyriausybės deficito mažinimas trikdo atsigavimą trumpuoju laikotarpiu, nes mažinamos mokestinės pajamos ir todėl deficitas dar labiau didinamas; pritaria TVF, kad, užuot apsiribojus fiskaliniu konsolidavimu, akcentai turėtų būti dėliojami plačiau, siekiant derinti konsolidavimą ir augimą; |
22. |
teigiamai vertina kai kurių valstybių narių pasiūlymą į derybas dėl DFP įtraukti nuostatą dėl peržiūros, kuri būtų taikytina 2015 m. ir 2016 m. ir pagal kurią būtų galima padidinti įgyvendinamą biudžetą siekiant skatinti jaunimo užimtumą, MVĮ ir kitus esminius sektorius; |
23. |
ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti visomis lankstumo galimybėmis, kurios numatytos pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį, siekiant užtikrinti pelningų ir tvarių viešųjų investicijų reikmių ir fiskalinės drausmės tikslų pusiausvyrą; mano, kad tai galėtų būti padaryta, pvz., atskiriant bendras nacionalinio bendro finansavimo Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšomis sumas nuo Stabilumo ir augimo paktu nustatytų apribojimų, pagrindžiant su paktu susijusius skaičiavimus valstybių narių grynųjų pinigų reikalavimais, o ne bendraisiais reikalavimais, t. y. grynaisiais tikrosioms išlaidoms taikomais mokesčiais (labiausiai PVM), arba skirtingai planuojant dviejų šaltinių(Europos Sąjungos ir nacionalinio), skirtų programoms finansuoti, laiką, kad pirmieji programos metai būtų finansuojami tik Europos Sąjungos lėšomis, o paskutiniaisiais būtų naudojami tik nacionaliniai šaltiniai, tikintis, kad iki to laiko atskiroms valstybėms narėms bus pavykę pasiekti apčiuopiamų rezultatų skolos santykio su BVP mažinimo politikos srityje; |
24. |
ragina Komisiją užtikrinti, kad viešosios išlaidos, su kuriomis valstybės narės susidūrė bendrai finansuodamos struktūrinių fondų lėšomis remiamas programas, nebūtų įtrauktos į viešas ar lygiavertes struktūrines išlaidas, į kurias atsižvelgiama pagal partnerystės susitarimus, siekiant įsitikinti, ar laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, nes pastarosios išlaidos – tai pareiga, tiesiogiai susijusi su papildomumo principo laikymusi; todėl ragina viešąsias išlaidas, susijusias su programų, kurios bendrai finansuojamos Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšomis, įgyvendinimu, visiškai išbraukti iš Stabilumo ir augimo pakto struktūrinio deficito apibrėžties, kadangi tai išlaidos, skirtos strategijos „Europa 2020“ tikslams siekti ir konkurencingumui, augimui ir darbo vietų kūrimui remti, ypač kai tai susiję su jaunimo užimtumu; |
25. |
ragina Komisiją pranešti apie galimų veiksmų aprėptį laikantis esamos ES fiskalinės sistemos sąlygų, kad būtų galima toliau spręsti einamųjų išlaidų ir investicijų atskyrimo apskaičiuojant biudžeto deficitą klausimą – taip siekiama, kad ilgalaikę grynąją naudą duodančios investicijos nebūtų vertinamos kaip neigiamos; |
26. |
šiuo metu vykstant deryboms dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į visas makroekonominio valdymo sistemos lankstumo galimybes, kad būtų galima pelningai investuoti, pirmiausia permąstant Stabilumo ir augimo pakto ir pelningų viešųjų investicijų santykį, be to, Stabilumo ir augimo pakto biudžeto priežiūros taisyklės neturėtų būti taikomos viešosioms išlaidoms, susijusioms su struktūrinių ir investicinių fondų lėšomis bendrai finansuojamų programų įgyvendinimu vykdant augimui palankią politiką; |
o
o o
27. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
(1) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.
(2) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/136151.pdf.
(3) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0430.
(4) OL C 390 E, 2012 12 18, p. 10.
(5) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0070.
(6) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0069.
(7) OL C 87 E, 2010 4 1, p. 113.
(8) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0078.
(9) http://www.eib.org/infocentre/publications/all/econ-note-2012-regional-convergence.htm.
(10) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/35 |
P7_TA(2013)0402
Už išsamią ES žuvininkystės strategiją Ramiojo vandenyno regione
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija „Už išsamią ES žuvininkystės strategiją Ramiojo vandenyno regione“ (2012/2235(INI))
(2016/C 181/06)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
— |
atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, |
— |
atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas dėl žuvininkystės, pirmiausia į Rezoliucijos 66/68 157 dalį dėl išsivysčiusių šalių įsipareigojimų mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir mažoms besivystančioms salų valstybėms, |
— |
atsižvelgdamas į 1995 m. susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. JT jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar kelių valstybių vandenyse aptinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, |
— |
atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Tarptautinį žvejybos pajėgumų valdymo planą (toliau TŽPVP), kuriam FAO taryba pritarė 2000 m. lapkritį, |
— |
atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (1), |
— |
atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 22 d. vykusioje FAO konferencijos 36-ojoje sesijoje patvirtintą susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (2), |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 21 d. bendrą Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atnaujinama ES ir Ramiojo vandenyno valstybių vystymosi partnerystė“ (3), |
— |
atsižvelgdamas į Konvenciją dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse, kurios susitariančioji šalis pagal Tarybos sprendimą 2005/75/EB (4) nuo 2005 m. sausio 25 d. yra ES; |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimą 2006/539/EB dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo sudarymo Europos bendrijos vardu (5), |
— |
atsižvelgdamas į Konvenciją dėl pietų Ramiojo vandenyno atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo (6), kuri pagal Tarybos sprendimą 2012/130/ES (7) patvirtinta Europos Sąjungos vardu ir kuria įsteigiama Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO), |
— |
atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimą 2011/144/ES dėl Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo sudarymo (8), |
— |
atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (9) (Kotonu susitarimas), |
— |
atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 215/2008 dėl 10-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (10), |
— |
atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Mikronezijos Federacinių Valstijų partnerystės susitarimą dėl žvejybos Mikronezijos Federacinių Valstijų vandenyse (11), |
— |
atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimą (12), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Saliamono Salų žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą (13), |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimą dėl pranešimo trečiosioms šalims, kad Komisija svarsto galimybę jas pripažinti nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (14), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0297/2013), |
A. |
kadangi, siekiant įgyvendinti politikos suderinamumą vystymosi labui, ES politika, turinti poveikio Ramiojo vandenyno AKR valstybėms, t. y. žuvininkystės, prekybos ir vystymosi politika, turėtų būti įgyvendinama taip, jog būtų užtikrinta, kad ja būtų prisidedama prie Ramiojo vandenyno AKR valstybių nustatytų tvaraus žuvininkystės vystymosi tikslų; kadangi toks požiūris turėtų būti įtrauktas į Kotonu susitarimą, kurį rengiamasi atnaujinti, arba į priemones, kuriomis šis susitarimas gali būti pakeistas; |
B. |
kadangi ES turi siekti politikos suderinamumo vystymosi labui remdamasi SESV 208 straipsnio 1 dalimi, pagal kurią „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“; |
C. |
kadangi šiame regione ES yra antra pagal dydį paramos teikėja po Australijos, nukreipianti savo paramą naudodamasi Europos plėtros fondu (EPF), ir kadangi tik 2,3 proc. paramos, finansuojamos 10-ojo EPF lėšomis, skiriama su žuvininkyste susijusiai veiklai, nors žuvininkystės ištekliai yra pagrindinis Ramiojo vandenyno AKR šalių gerovės šaltinis ir vienintelis bendras jų visų išteklius, o vakarinės ir centrinės Ramiojo vandenyno dalies šalys nuolat kartojo ketinančios užtikrinti, kad tunų žvejyba taptų regiono socialinio ir ekonominio vystymosi varomąja jėga; |
D. |
kadangi, prieš ES derantis dėl dvišalių ir daugiašalių susitarimų, turėtų būti atliekami poveikio vertinimai, ypač susiję su gyvųjų jūros išteklių išsaugojimu ir šių susitarimų pasekmėmis vietos gyventojams; kadangi sudarant dvišalius ir daugiašalius susitarimus turėtų būti vadovaujamasi tokių poveikio vertinimų išvadomis; |
E. |
kadangi vykstant dabartinėms deryboms dėl ES ir AKR šalių ekonominės partnerystės susitarimo (EPS), kuriuo siekiama Kotonu susitarimo pagrindu taikomą bendrąją lengvatų sistemą suderinti su Pasaulio prekybos organizacijos taisyklėmis, žuvininkystės produktai atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį tiek galimybių patekti į Europos rinkas, tiek prieigos prie išteklių ir gero žuvininkystės valdymo požiūriais siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi; |
F. |
kadangi į II protokolo dėl prekių kilmės taisyklių, pridėto prie Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo, 6 straipsnio 6 dalį įtraukta nuostata, leidžianti nukrypti nuo kilmės taisyklių, pavojinga, nes dėl to kyla nesąžiningos konkurencijos Europos žuvininkystės produktų rinkoje pavojus; |
G. |
kadangi ES suinteresuota plėtoti santykius su Ramiojo vandenyno regionu ir bendradarbiauti, kad būtų pasiektas vystymosi tikslas, ir kadangi šito pagrindas – žuvininkystės išteklių išsaugojimas, tvaraus žuvininkystės vystymo skatinimas ir skaidrumo žuvininkystės valdymo srityje puoselėjimas; |
H. |
kadangi beveik pusė pasaulyje sužvejojamų tunų sugaunama vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse: iš jų 80 proc. yra salų valstybių išskirtinėse ekonominėse zonose ir tik 20 proc. tarptautiniuose vandenyse; |
I. |
kadangi, remiantis naujausiais – 2012 m. – Vakarų ir centrinio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos Mokslo komiteto atliktais žuvų išteklių vertinimais, jos reguliuojamame rajone neperžvejota nei dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis), nei gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares), tačiau vertinimai rodo, kad peržvejota didžiaakių tunų (Thunnus obesus); kadangi didžiulį susirūpinimą kelia didžiaakių tunų jauniklių mirtingumas dėl žvejybos gaubiamaisiais tinklais, ypač kai tai susiję su plūdriosiomis žvejybos priemonėmis; |
J. |
kadangi, nepaisant Ramiajame vandenyne kiek pagerėjusio žuvininkystės stebėjimo, kontrolės ir priežiūros, grėsmę regiono išteklių tvarumui kelia labai padidėjęs žvejojančiųjų gaubiamaisiais tinklais skaičius (daugiausia iš Azijos ir salų valstybių), išaugusios žvejybos pastangos ir neteisėta žvejyba; |
K. |
kadangi ES turėtų laikytis tokio požiūrio į žuvininkystę Ramiajame vandenyne, kuriuo remiantis būtų aktyviai palaikomos dabartinės regiono pastangos spręsti perteklinio pajėgumo klausimą ir gerinti žuvininkystės valdymą; |
L. |
kadangi Ramiajame vandenyne laikomasi tradicijos, pagal kurią tunų žvejybą kontroliuoja regioninės agentūros ir regioniniai subjektai, pvz., Ramiojo vandenyno salų forumo žuvininkystės agentūra (Pacific Islands Forum Fisheries Agency – FFA) ir Nauru susitarimo šalių (Parties to the Nauru Agreement – PNA) paregionio tarnyba; |
M. |
kadangi 2008 m. Nauru susitarimo šalys pradėjo taikyti laivo dienų schemą, siekdamos kontroliuoti prieigą prie PNA vandenų, apriboti žvejybos pastangas šiuose vandenyse ir kaip galima labiau padidinti žvejybos naudą Ramiojo vandenyno mažoms besivystančioms salų valstybėms; |
N. |
kadangi pernelyg didelės šalių pastangos yra faktas ir Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje vyksta diskusijos dėl naujos išsaugojimo ir valdymo priemonės, kuri būtų taikoma ateinančiais metais, ir per kurias keliamas pastangų ribojimo klausimas; |
O. |
kadangi 1988 m. Jungtinės Amerikos Valstijos pasirašė daugiašalį susitarimą su Ramiojo vandenyno valstybėmis ir pagal šį susitarimą, dėl kurio šiuo metu iš naujo deramasi, regione suteikiama maždaug 20 proc. žvejybos dienų; |
P. |
kadangi laivo dienų schema turi būti visiškai skaidri, jos nuostatos turi būti gerinamos ir ją turi įgyvendinti visos ją taikančios šalys, kad būtų pasiekti pagal ją numatyti tikslai ir užtikrintas visapusiškas priemonių, taikomų išskirtinėse ekonominėse zonose ir atviroje jūroje, suderinamumas; |
Q. |
kadangi ateinančiais metais laukiama didelio prieigos kainų tolimojo plaukiojimo laivynams padidėjimo, nes tai svarbus šio regiono šalių pajamų šaltinis; kadangi PNA metiniame susitikime nuspręsta 2014 m. nustatyti mažiausiai 6 000 JAV dolerių dydžio kainą už žvejybos dieną; |
R. |
kadangi ES pasirašyti žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimai, įskaitant pasirašytuosius su Ramiojo vandenyno šalimis, tradiciškai pagrįsti laivų skaičiaus ribojimu nurodant orientacinį tonažą ir dėl to atsirado skirtumų, lėmusių tai, kad PNA įvedė laivo dienų schemą ir pareiškė norą ją taikyti partnerystės susitarimams su ES; |
S. |
kadangi gerai parengta ir tinkamai taikoma laivo dienų schema turi potencialo užtikrinti, kad būtų apsisaugota nuo dar didesnių pastangų regione; |
T. |
kadangi plėtodama savo santykius su trečiosiomis šalimis ES taiko reikalavimą bendradarbiauti kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba srityje ir vykdyti su šia politika susijusius įsipareigojimus – tai prielaida žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimams sudaryti; kadangi Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 dėl kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba 38 straipsnio 9 dalyje pažymima, kad Komisija neturi pradėti derybų tokiems partnerystės susitarimams sudaryti su šalimis, kurios nebendradarbiauja šiuo klausimu; |
U. |
kadangi į EPS turėtų būti įtraukta konkreti nuoroda į reglamento dėl kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba įgyvendinimą, o ne tiesiog bendrais žodžiais išdėstoma būtinybė su ja kovoti, be to, EPS neturėtų būti sudaromi su trečiosiomis šalimis, kurios įvardytos kaip nebendradarbiaujančios; |
V. |
kadangi Komisija savo 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pranešė Fidžiui ir Vanuatu, tarp kitų šalių, kad jos įvardijamos kaip galimai nebendradarbiaujančios pagal reglamentą dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos, nes jos netaiko atgrasomųjų priemonių ir baudų su savo vėliava plaukiantiems laivams, dalyvaujantiems vykdant neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą, ir nėra įgyvendinusios regioninių žuvininkystės organizacijų rekomendacijų; |
W. |
kadangi Europos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivyno žvejybos veikla istoriškai vykdoma centrinėje Ramiojo vandenyno dalyje – ir tarptautiniuose vandenyse, ir Kiribačio išskirtinėje ekonominėje zonoje, taip pat Tuvalu, Tokelau ir Nauru išskirtinėse ekonominėse zonose remiantis privačiojo sektoriaus susitarimais; |
X. |
kadangi, nežiūrint į tai, be žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo su Kiribačiu ES taip pat išsiderėjo šiuos susitarimus su kai kuriomis vakarinės Ramiojo vandenyno dalies valstybėmis, tačiau jie neįsigaliojo, nes susitarimo su Mikronezijos Federacinėmis Valstijomis neratifikavo šios šalies parlamentas, o derybos dėl susitarimo su Saliamono Salomis atnaujinimo sustojusios nuo 2012 m.; |
Y. |
kadangi Komisija yra baigusi išankstinius Kuko Salų ir Tuvalu vertinimus siekdama padėti derybas dėl žuvininkystės susitarimų su šiomis šalimis ir kadangi pasirašyti atitinkami susitarimo memorandumai, o tai prielaida norint kreiptis į Tarybą su prašymu suteikti derybų mandatą; |
Z. |
kadangi iki šiol Europos išorės veiksmų tarnyba savo delegacijoje Fidžyje neturėjo už žuvininkystės klausimus atsakingų narių; |
Bendroji strategija
1. |
ragina Komisiją užtikrinti visų Sąjungos politikos sričių, turinčių poveikio Ramiojo vandenyno regionui – pirmiausia žuvininkystės, prekybos ir vystymosi politikos – suderinamumą, kaip nurodyta SESV 208 straipsnyje, ir stiprinti galimą sąveiką, kad būtų užtikrintas didinamasis poveikis, dėl kurio maksimalią naudą gautų ir Ramiojo vandenyno regiono valstybės, ir ES valstybės narės; kartu turėtų būti skatinama atsižvelgti ir į tarptautinį aspektą stiprinant ES strateginį dalyvavimą, didinant ES matomumą vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse ir prisidedant prie tvaraus Ramiojo vandenyno išteklių naudojimo; |
2. |
laikosi nuomonės, jog palaikant santykius su Ramiojo vandenyno AKR šalimis ateityje – kai nustos galioti Kotonu susitarimas – įgyvendinant žuvininkystės strategiją ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas regionui, kad laikantis tokio požiūrio būtų remiama ES pozicija ir vaidmuo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse; |
3. |
ragina Komisiją užtikrinti, jog skirstant 11-ojo EPF lėšas būtų atsižvelgta į šią strategiją ir taip pat būtų atspindėta galimybė didinti procentinę specialios pagalbos sektoriui dalį, reikalingą žvejų bendruomenių reikmių klausimui spręsti (įskaitant didesnį jų indėlį užtikrinant apsirūpinimą maistu vietoje) ir žuvininkystės infrastruktūrai vystyti, kad žuvį iškrauti ir perdirbti būtų galima vietoje, nes žuvininkystė yra vienas pagrindinių regiono ekonominių išteklių; |
4. |
teigiamai vertina tai, kad neseniai į ES delegaciją Fidžyje įtraukti darbuotojai, atsakingi būtent už žuvininkystės klausimus, ir tikisi, kad tai padės užmegzti nuolatinį profesinį ryšį žuvininkystės srityje su regiono šalimis; |
5. |
taip pat ragina geriau koordinuoti veiklą su kitais regiono veikėjais ir juos papildyti pagalbos vystymuisi srityje vadovaujantis 2009 m. rugpjūtį sudarytu Kernso susitarimu; palankiai vertina tai, kad 2012 m. birželio 12 d. surengtas ES ir Ramiojo vandenyno salų forumo ministrų susitikimas, kuris sustiprino politinį ES ir Ramiojo vandenyno regiono šalių dialogą, ypač žuvininkystės ir vystymosi srityse, ir kartu užtikrino didesnį veiksmų, kurių šiose srityse ketina imtis ES ir regiono šalys, efektyvumą; |
6. |
pabrėžia, jog būtina, kad tolimosios žvejybos laivynai, bendradarbiaudami su Ramiojo vandenyno šalimis, prisidėtų prie spaudimo, kuris dėl žvejybos daromas tropinių tunų ištekliams, mažinimo, įskaitant didžiaakių tunų jauniklių – išteklių, kurie regionui nepaprastai svarbūs ekonomiškai ir kurie šiuo metu peržvejoti – mirtingumo mažinimą iš esmės; |
Žuvininkystės strategija
A. Žuvininkystės strategija trumpuoju laikotarpiu
7. |
pabrėžia, kad svarbu parengti vakarinei ir centrinei Ramiojo vandenyno dalims skirtą žuvininkystės strategiją atsižvelgiant į tai, kad šis regionas svarbus žuvininkystės požiūriu ir vertingas Sąjungos laivynui ir ES rinkai bei žuvų perdirbimo pramonei, taip pat užtikrinti teisinį tikrumą šiame regione žvejojantiems laivams; |
8. |
pažymi, kad ES strategija, pagal kurią bendradarbiavimo žuvininkystės srityje susitarimais suteikiama prieiga prie išskirtinių ekonominių zonų išteklių, veikė netinkamai (išskyrus Kiribačio atvejį), ir mano, kad norint atnaujinti ir sutvirtinti šiuos susitarimus būtinas naujas įvairių dalyvaujančių šalių artimų ir pažangių santykių pagrindas; |
9. |
mano, jog dalis problemos yra tai, kad ES, užuot nukreipusi pastangas į centrinę Ramiojo vandenyno dalį, kurioje tradiciškai sutelkta Sąjungos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivyno veikla, nesėkmingai derėjosi dėl susitarimų su vakarinės Ramiojo vandenyno dalies, kur yra Saliamono Salų ir Mikronezijos Federacinių Valstijų išskirtinės ekonominės zonos, šalimis; |
10. |
labai teigiamai vertina tai, kad Komisija baigė išankstinius Kuko Salų ir Tuvalu vertinimus siekdama pradėti derybas dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir kad pasirašyti atitinkami susitarimo memorandumai, kurie yra prielaida norint kreiptis į Tarybą su prašymu suteikti derybų įgaliojimus; |
11. |
mano, kad šis naujas derybų principas labiau atitinka didesnio dėmesio regionui požiūrį, kuriuo vadovautis ne kartą ragino Parlamentas, pirmiausia atsižvelgdamas į toli migruojančių žuvų gaudymą; ragina Komisiją užtikrinti, kad derybų su PNA ir kitomis Ramiojo vandenyno AKR šalimis metu būtų laikomasi Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos nuostatų; |
12. |
pažymi, kad vadovaujantis ES požiūriu Ramiojo vandenyno atžvilgiu turėtų būti paremtos besivystančių šalių ir pirmiausia mažų besivystančių salų valstybių pastangos užsitikrinti didesnę dalį naudos tausiai naudojantis vienos valstybės ribas viršijančių ir toli migruojančių žuvų ištekliais, be to, turėtų būti padedama stiprinti regionines pastangas tvariai saugoti ir valdyti su tokiais ištekliais susijusią žuvininkystę, kaip buvo raginama JT susitarimo dėl žuvų išteklių peržiūros konferencijoje; |
13. |
reiškia savo susirūpinimą dėl to, kad regione vykdoma neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, ir, nors pripažįsta, jog žuvininkystės valdymas kiek pagerėjo, mano, kad padaryta nepakankama pažanga, ypač kai tai susiję su pagrindinių kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba priemonių taikymu; |
14. |
ragina Komisiją į EPS, dėl kurių deramasi su Ramiojo vandenyno regiono šalimis, nuostatas įtraukti aiškią nuorodą į Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos; |
15. |
ragina AKR valstybes toliau aktyviai dalyvauti regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose ir reguliariai informuoti savo pilietinę visuomenę, taip pat socialines ir profesines organizacijas apie sprendimus dėl žuvininkystės; |
B. Žuvininkystės strategija vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu
16. |
ragina Komisiją numatyti galimybę parengti ilgesnio laikotarpio strategiją, susijusią su galimybe ES laivynui patekti į regiono šalių išskirtines ekonomines zonas, remiantis regioniniu bendruoju ES ir vakarinio ir centrinio Ramiojo vandenyno šalių susitarimu, dėl kurio būtų deramasi su FFA ir kuriame didžiausias dėmesys būtų skirtas šiems aspektams:
|
17. |
pabrėžia, kad baigiamuoju šio proceso etapu didžiausias dėmesys turėtų būti skirtas regionui, t. y. turėtų būti sudarytas daugiašalis bendradarbiavimo žuvininkystės srityje susitarimas su EPS pasirašiusiomis šalimis, pagal kurį Sąjungos laivynui būtų suteikta prieiga prie šių šalių išskirtinių ekonominių zonų; |
18. |
rekomenduoja Komisijai persvarstant Kotonu susitarimą atsižvelgti į šią Ramiojo vandenyno regiono žuvininkystės strategiją ir į specifinius salų valstybių ypatumus; |
19. |
pabrėžia, kad Parlamentas turi tinkamai dalyvauti rengiant dvišalius susitarimus vadovaujantis SESV nuostatomis, dėl jų derantis, taip pat atliekant jų ilgalaikę stebėseną ir vertinimą; pabrėžia, kad, vadovaujantis SESV 13 straipsnio 2 dalimi ir 218 straipsnio 10 dalimi, visais procedūros, susijusios su žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimais, etapais Parlamentas turi būti nedelsiant išsamiai informuojamas tokiomis pat sąlygomis, kaip ir Taryba; primena, jog yra įsitikinęs, kad žuvininkystės susitarimuose numatytuose jungtinio komiteto posėdžiuose Parlamentui turėtų atstovauti stebėtojai; ragina, kad šiuose posėdžiuose dalyvautų ir pilietinės visuomenės stebėtojai, įskaitant ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės sektoriaus atstovus; |
o
o o
20. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai. |
(1) OL L 286, 2008 10 29, p. 1.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0461.
(3) JOIN(2012)0006.
(5) OL L 224, 2006 8 16, p. 22.
(9) OL L 317, 2000 12 15, p. 3.
(10) OL L 78, 2008 3 19, p. 1.
(11) OL L 151, 2006 6 6, p. 3.
(12) OL L 205, 2007 8 7, p. 3.
(13) OL L 190, 2010 7 22, p. 3.
(14) OL C 354, 2012 11 17, p. 1.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/41 |
P7_TA(2013)0403
Žuvininkystės suvaržymai ir teritoriniai vandenys Viduržemio ir Juodojoje jūrose. Konfliktų sprendimo būdai
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija „Žuvininkystės suvaržymai ir teritoriniai vandenys Viduržemio ir Juodojoje jūrose. Konfliktų sprendimo būdai“ (2011/2086(INI))
(2016/C 181/07)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), |
— |
atsižvelgdamas į 1995 m. susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar kelių valstybių vandenyse aptinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, |
— |
atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 1995 m. spalio mėn. konferencijoje priimtą FAO Atsakingos žvejybos elgesio kodeksą, |
— |
atsižvelgdamas į 1992 m. balandžio mėn. Bukarešte pasirašytą Konvenciją dėl Juodosios jūros apsaugos nuo taršos, |
— |
atsižvelgdamas į 1976 m. vasario mėn. Barselonoje pasirašytą ir 1995 m. birželio mėn. Barselonoje iš dalies pakeistą Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją ir jos protokolus, |
— |
atsižvelgdamas į Sofijoje 2009 m. balandžio mėn. priimtą Juodosios jūros aplinkos apsaugos ir atkūrimo strateginį veiksmų planą, |
— |
atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (1), |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema (COM(2013)0133), |
— |
atsižvelgdamas į […] Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. […]/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (2) [VII dalį dėl išorės politikos], |
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl ES Juodosios jūros strategijos (3), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Juodosios jūros žuvininkystės valdymo dabar ir ateityje (4), |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (5), |
— |
atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (COM(2007)0575), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai (6), |
— |
atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 11 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Integruotos jūrų politikos formavimas siekiant geresnio Viduržemio jūros regiono valdymo“ (COM(2009)0466), |
— |
atsižvelgdamas į Europos kaimynystės politiką ir susijusias finansavimo priemones, |
— |
atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 8 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žinios apie jūrą 2020 m. Jūrų duomenys ir stebėjimas pažangaus ir tvaraus augimo labui“ (COM(2010)0461), |
— |
atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos patvirtintą 2007–2013 m. Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) tarptautinio bendradarbiavimo programą „Viduržemio jūros baseinas“, |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (COM(2012)0494), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0288/2013), |
A. |
kadangi iki 2025 m. Viduržemio jūros regiono šalių miestų plėtros mastas gali pasiekti 60 proc., o trečdalis gyventojų bus susitelkę pakrantės teritorijose – taigi vandens ir žvejybos išteklių paklausa išaugs dvigubai; |
B. |
kadangi Viduržemio jūroje sutelkta 30 proc. pasaulio jūrų eismo; |
C. |
kadangi Viduržemio ir Juodajai jūroms būdingos specifinės savybės okeanografijos, žuvininkystės, aplinkos apsaugos, taip pat socialiniu ir ekonominiu požiūriais; |
D. |
kadangi jūrų ir pakrančių zonų valdymas sudėtingas ir jį įgyvendinant dalyvauja įvairios privačios ir viešos institucijos; |
E. |
kadangi labai žemas Viduržemio ir Juodosios jūrų baseinų vandens atsinaujinimo lygis (atitinkamai 80–90 ir 140 metų) ir todėl jų vanduo labai jautrus jūrų taršai; |
F. |
kadangi pereikvota apie 75 proc. Viduržemio jūros žuvų išteklių; |
G. |
kadangi teisinė tvarka, kuria reglamentuojama laivų galimybė vykdyti nacionalinės žuvininkystės veiklą, skiriasi atsižvelgiant į tai, kurioje valstybėje registruotas laivas; |
1. |
reiškia savo susirūpinimą dėl to, kad padidėjo konkurencija dėl sumažėjusių žuvų ir jūrų išteklių, nes ji lemia regioninę įtampą ir galimus jūrinių valstybių ginčus dėl jūrų zonų; atsižvelgdamas į tai ragina dėti daugiau pastangų regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis siekiant stiprinti prieigos prie išteklių reglamentavimą; |
2. |
primygtinai ragina visas jūrines valstybes dėti daugiau pastangų siekiant pamažu atsisakyti peržvejojimo praktikos Viduržemio ir Juodojoje jūrose, nes nykstant žuvų ištekliams didės konfliktų šioje srityje potencialas; |
3. |
yra tvirtai įsitikinęs, kad taikus ginčų dėl jūrų zonų ir jūrų sienų nustatymo sprendimas atsižvelgiant į valstybių narių ir trečiųjų šalių teises ir pareigas, nustatytas pagal ES ir tarptautinę teisę, pirmiausia Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, yra esminis gero vandenynų valdymo aspektas; |
4. |
mano, kad, norint įgyvendinti Viduržemio ir Juodosios jūrų valdymą, būtina tvirtesnė politinė sanglauda ir atitinkamų jūrinių valstybių bendradarbiavimas; pabrėžia, kad svarbus vaidmuo tenka dvišaliam bendradarbiavimui ir tarptautiniams susitarimams, nes dauguma Juodosios ir Viduržemio jūrų regionų šalių nėra ES valstybės narės ir dėl to ES teisės aktai joms netaikomi; |
5. |
palankiai vertina Komisijos vaidmenį skatinant solidesnį ir labiau struktūrišką dialogą su ES nepriklausančiomis prie Viduržemio ir Juodosios jūrų esančiomis valstybėmis siekiant valdyti bendrus žuvų išteklius šiuose baseinuose; ragina Komisiją šiuo tikslu dėti daugiau pastangų vadovaujantis regioniniu požiūriu; |
6. |
laikosi nuomonės, kad jūrų valdymas Viduržemio ir Juodosios jūrų regione sudaro galimybes megzti tarptautinius santykius ir veiksmingai valdyti šį regioną; |
7. |
pabrėžia, kad konkurencija dėl sumažėjusių žuvų ir jūrų išteklių gali tapti trinties su trečiosiomis šalimis šaltiniu; primygtinai ragina ES ir valstybes nares dirbti kartu siekiant užtikrinti pakrančių ir teritorinių vandenų, išskirtinių ekonominių zonų, kontinentinio šelfo, taip pat jūrinės infrastruktūros ir jūrų išteklių stebėseną, kontrolę, saugumą ir saugą; pažymi, kad šiam klausimui ES toliau turi skirti didelį politinį dėmesį ir siekti užkirsti kelią tarptautiniams nesutarimams; |
8. |
primygtinai ragina ES pasinaudoti savo diplomatiniais ištekliais valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogui skatinti siekiant užtikrinti, kad pastarosios vadovautųsi ES bendros žuvininkystės politikos principais, ir stebėti, kaip laikomasi šios politikos taisyklių; pabrėžia, kad šalys kandidatės, besirengiančios tapti ES narėmis, pirmiausia turėtų laikytis ES žuvininkystės politikos principų, taip pat atitinkamų žvejybos veiklai taikomų ES ir tarptautinių teisės aktų; |
9. |
pažymi, kad trys iš 21 Viduržemio jūros regiono valstybės nėra nei pasirašiusios, nei ratifikavusios UNCLOS; prašo Komisijos primygtinai paraginti tas šalis, ypač šalis kandidates, besirengiančias stoti į ES, tapti šios konvencijos šalimis ir įgyvendinti UNCLOS kaip neatskiriamą dalį ES jūrinių reikalų reguliavimo sistemos; |
10. |
ragina Komisiją ir trečiąsias šalis plėtoti regioninį požiūrį į žuvų išsaugojimą ir žvejybą Viduržemio ir Juodosios jūrų vandenyse atsižvelgiant į tarpvalstybinį žvejybos aspektą ir į tai, kad kai kurių rūšių žuvys yra migruojančios; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į svarbų Viduržemio jūros bendrosios žuvininkystės komisijos (BVJŽK) – regioninio forumo tausiai žuvininkystei Juodojoje jūroje užtikrinti – vaidmenį sudarant vienodas sąlygas; |
11. |
pabrėžia, kad būtina šių baseinų aplinkos apsauga ir tvarus jų vystymasis, taip pat didesnės pastangos siekiant užtikrinti jūrų valdymą ir kontrolę pagal tarptautinės teisės aktus, ypač UNCLOS, nes tai būtų būdas prisidėti prie pakrančių teritorijų ir jūrinės erdvės aplinkos apsaugos stiprinimo; |
12. |
yra įsitikinęs, kad IJP ir pirmiausia jūrų teritorinis planavimas gali atlikti pagrindinį vaidmenį užkertant kelią ES valstybių narių savitarpio konfliktams ir jų konfliktams su trečiosiomis šalimis; |
13. |
ragina valstybes nares pradėti įgyvendinti integruotą pakrančių zonų valdymą ir jūrų teritorinį planavimą, pvz., vystyti jūros vėjo energijos gamybą, povandeninių kabelių ir vamzdynų klojimą, jūrų transportą, žvejybą ir akvakultūrą, taip pat išteklių atkūrimo zonų kūrimą, vadovaujantis strategija „Mėlynasis augimas“ ir esamais susitarimais su kaimyninėmis šalimis, įskaitant trečiąsias šalis, esančias prie tos pačios regioninės jūros; |
14. |
ragina kurti jūrų zonas, pirmiausia išskirtines ekonomines zonas ir saugomas jūrų teritorijas, kuriose būtų ne tik gerinamas žuvininkystės išteklių išsaugojimas ir valdymas už teritorinių vandenų, bet ir skatinami tausūs žuvininkystės ištekliai, sudaromos palankesnės sąlygos neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai kontroliuoti ir su ja kovoti, taip pat jūrų valdymui šiuose baseinuose gerinti; pabrėžia, kad šiuo požiūriu ES turi parengti atitinkamas gaires, užtikrinti koordinavimą ir remti valstybes nares; |
15. |
ragina Komisiją toliau svarstyti šiuos klausimus siekiant užtikrinti atitinkamų ES politikos sričių, pirmiausia bendros žuvininkystės politikos ir IJP, suderinamumą, taip pat skatinti šį suderinamumą ir vienodas sąlygas tiek ES, tiek kaimyninėse šalyse partnerėse tvirtesnio bendradarbiavimo ir dialogo pagrindu; |
16. |
pabrėžia išteklių vertinimų svarbą ir ragina stiprinti abiejų baseinų teritorijose veikiančių mokslo institutų bendradarbiavimą, įskaitant mokslinių duomenų mainus ir keitimąsi informacija; laikosi nuomonės, kad ES turėtų remti, skatinti ir palengvinti ES mokslo grupių ir jų kolegų iš kitų atitinkamų ES nepriklausančių valstybių bendradarbiavimą ir jungtines pastangas; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina iniciatyvą „Žinios apie jūras 2020 m.“, kuria siekiama duomenis apie jūrų aplinką pateikti dideliam skaičiui potencialiai suinteresuotųjų šalių, įskaitant viešąsias, pramonės, švietimo ir mokslinių tyrimų įstaigas bei pilietinę visuomenę; |
17. |
ragina taikyti tvirtesnę žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemą vadovaujantis visa apimančiu požiūriu, pagal kurį būtų siekiama stiprinti abiejų baseinų ekosistemų išsaugojimą, ir laikantis ES ir tarptautinės teisės aktų, pirmiausia UNCLOS, ir taip prisidėti prie ilgalaikio tausaus žuvų išteklių naudojimo ir veiksmingesnės kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba; |
18. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
(1) OL L 164, 2008 6 25, p. 19.
(2) žr. Tarybos dok. Nr. … .
(3) OL C 136 E, 2012 5 11, p. 81.
(4) OL C 51 E, 2013 2 22, p. 37.
(5) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0461.
(6) OL C 70 E, 2012 3 8, p. 70.
Trečiadienis, 2013, Spalio 9
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/45 |
P7_TA(2013)0411
ES ir Kinijos derybos dėl dvišalio investicijų susitarimo
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kinijos derybų dėl dvišalio investicijų susitarimo (2013/2674(RSP))
(2016/C 181/08)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 21 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153, 191, 207 ir 218 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12, 21, 28, 29, 31 ir 32 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
— |
atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 23 d. Kinijos Liaudies Respublikos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją protokolą, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 23 d. rezoliuciją „ES ir Kinija: nesubalansuota prekyba?“ (1) ir 2011 m. liepos mėn. Išorės politikos generalinio direktorato pranešimą dėl prekybos ir ekonominių santykių su Kinija, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (2), |
— |
atsižvelgdamas į visuotinai priimtą praktiką ir principus, vadinamus Santjago principais, kuriuos 2008 m. spalio mėn. patvirtino Tarptautinio valiutos fondo (TVF) darbo grupė valstybinių investicinių fondų klausimu; |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 20 d. Briuselyje vykusio 13-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą, |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612) ir į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl naujos Europos prekybos politikos pagal strategiją „Europa 2020“ (3), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl kliūčių prekybai ir investicijoms (4), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl Europos tarptautinės investicijų politikos ateityje (5), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (6), rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (7) ir rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (8), |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631) ir į kartu pateikiamą politikos dokumentą „ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė“ (COM(2006)0632), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje stiprinimo (9), |
— |
atsižvelgdamas į savo neseniai priimtą sprendimą, kuriuo nustatomi reikalavimai gavybos ir medienos ruošos įmonėms dėl jų mokėjimų vyriausybėms paskelbimo (10), |
— |
atsižvelgdamas į ES ir Kinijos bendrą sprendimą, priimtą 14-ame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime, kuris įvyko 2012 m. vasario mėn. Pekine, pradėti derybas dėl dvišalio investicijų susitarimo, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
A. |
kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius prekyba tarp ES ir Kinijos sparčiai ir nuolat plėtėsi ir 2012 m. bendra prekybos suma pasiekė 433,8 mlrd. EUR ir kadangi nuo 1997 m. dvišalės prekybos disbalansas yra Kinijos naudai; kadangi šis prekybos balanso deficitas 2012 m. siekė 146 mlrd. EUR, palyginti su 49 mlrd. EUR 2000 m.; |
B. |
kadangi ES užsienio investicijų kapitalas Kinijoje 2011 m. sudarė 102 mlrd. EUR, o Kinijos užsienio investicijų kapitalas ES tais pačiais metais sudarė 15 mlrd. EUR; kadangi dar tik 2006 m. užsienio investicijų srautas iš Kinijos į ES sudarė 3,5 mlrd. EUR; |
C. |
kadangi pagal Lisabonos sutartį tiesioginės užsienio investicijos (TUI) priskiriamos išimtinei Sąjungos kompetencijai; |
D. |
kadangi ES 26 valstybės narės yra sudariusios galiojančius atskirus dvišalius investicijų susitarimus su Kinija; kadangi ES dar neparengė tvarios ir ilgalaikės pramonės politikos, kuria būtų grindžiami jos aktyvūs ir pasyvūs interesai įgyvendinant naują užsienio investicijų politiką; |
E. |
kadangi, net jeigu pastaraisiais metais darbo sąnaudos augo 10 proc. per metus, Kinija vis dar yra viena iš trijų geriausių investicijų rinkų pasaulyje; |
F. |
kadangi vystymosi tiksluose, nurodytuose Kinijos 12-ajame penkerių metų plane, ir atitinkamai strategijoje „Europa 2020“ numatoma daug bendrų interesų ir uždavinių; kadangi dėl didesnio ES ir Kinijos ekonomikos integracijos ir technologijų mainų lygio galima sinergija ir bendri privalumai; |
G. |
kadangi privačioms ir valstybinėms įmonėms turėtų būti sudarytos vienodos sąlygos; |
H. |
kadangi šis investicijų susitarimas yra pirmas, dėl kurio, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES derėsis remdamasi savo bendrąja kompetencija; kadangi derybos dėl šio investicijų susitarimo, įskaitant pateikimą į rinką, gali sukelti didelį susidomėjimą ir visuomenės susirūpinimą ir todėl turėtų būti vedamos kiek įmanoma skaidriau, kad būtų galima užtikrinti būtiną parlamentinę priežiūrą ir tokiu būdu įgyvendinti vieną iš išankstinių sąlygų, reikalingų norint gauti būtiną Europos Parlamento pritarimą derybų rezultatams; |
I. |
kadangi investuotojai privalo laikytis priimančiosios šalies įstatymų ir kiekvieno ES ir Kinijos susitarimo nuostatų, kai tik susitarimas įsigalioja, kad galėtų visapusiškai pasinaudoti kuo didesne savo investicijų apsauga; |
J. |
kadangi prastas kai kurių pagrindinių socialinių ir darbo teisių bei aplinkosaugos standartų, kurie pripažįstami tarptautiniu mastu, įgyvendinimas arba jų neįgyvendinimas Kinijoje – tai viena iš dabartinio ES ir Kinijos prekybos srautų disbalanso priežasčių ir, jeigu nebus padaryta pažanga įgyvendinant šias teises ir standartus, šis disbalansas gali dar padidėti dėl glaudesnių santykių investicijų srityje; kadangi šis investicijų susitarimas neturėtų lemti dar žemesnių socialinių ir aplinkosaugos standartų Kinijoje, priešingai, juo turėtų būti prisidedama prie šių standartų gerinimo (tai turėtų būti išankstinė sąlyga) ir sukuriamos sąlygos labiau suderintiems ir abipusiai naudingiems santykiams prekybos ir investicijų srityje; |
K. |
kadangi investicijų susitarimas taip pat turėtų apimti investuotojų pareigas, įskaitant pareigą gerbti profesinių sąjungų ir kitas darbo teises, skaidrumo ir aplinkos apsaugos reikalavimus, kaip apibrėžta abiejų šalių teisėje, ir turėtų būti sudarytas laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių ir kitų atitinkamų tarptautinių susitarimų bei pagrindinių konvencijų, kurias abi šalys pasirašė ir ratifikavo; kadangi investicijų susitarimai neturėtų apimti investicijų į konkrečiu tikslu sukurtas zonas, kuriose sudaromos sąlygos apeiti darbo teises bei standartus ir kitus teisinius reikalavimus; |
L. |
kadangi į ES eksportuojamos prekės, pagamintos priverstinio darbo stovyklose, pavyzdžiui, veikiančiose pagal perauklėjimo darbu sistemą, kurios paprastai žinomos „Loagai“ pavadinimu, neturėtų gauti naudos iš investicijų pagal šį dvišalį investicijų susitarimą; |
M. |
kadangi Komisija ir Taryba įsipareigojo užtikrinti, kad įgyvendinant ES investicijų politiką būtų atsižvelgiama į Sąjungos išorės veiksmų principus ir tikslus, įskaitant žmogaus teises, ir įsipareigojo nuo 2013 m. užtikrinti rezultatus; |
N. |
kadangi, atsižvelgiant į tai, kad investicijų susitarimu su Kinija bus labai pagerinti ES ir Kinijos ekonominiai santykiai, šiuo susitarimu taip pat turėtų būti prisidedama gerinant ES ir Kinijos politinį dialogą, būtent tokiais klausimais kaip žmogaus teisės (vedant veiksmingą ir į rezultatus orientuotą dialogą žmogaus teisių klausimu) ir teisinė valstybė, siekiant, kad politiniai ir ekonominiai santykiai būtų plėtojami lygiagrečiai, atsižvelgiant į strateginės partnerystės dvasią; |
O. |
kadangi investuotojai, įgyvendindami savo valdymo politiką ir praktiką, turėtų siekti investicijomis laikytis priimančiosios šalies ir vietos valdžios tose vietovėse, kur vykdomos investicijos, vystymosi tikslų; |
1. |
palankiai vertina ES ir Kinijos ekonominių santykių stiprinimą; ragina ES ir Kiniją puoselėti partneryste, reguliariu aukšto lygio dialogu ir abipuse nauda paremtus subalansuotus santykius, užuot įsitraukus į priešišką konkurenciją; |
2. |
atkreipia dėmesį į tai, kad Kinija, kuri įstojo į PPO 2001 m., turėtų parodyti daugiau pastangų siekdama liberalizuoti savo prekybą ir atverti savo rinką, kad užtikrintų vienodesnes sąlygas ir greičiau panaikintų dirbtines kliūtis, su kuriomis susiduria įmonės, bandančios patekti į Kinijos rinką; |
3. |
pažymi, jog Europos įmonės apgailestauja, kad yra daugybė tarifinių ir netarifinių kliūčių patekti į Kinijos rinką, kaip antai tam tikros užsienio ūkio subjektų diskriminacijos formos, taip pat sudėtinga tarifų struktūra ir techninės kliūtys prekybai; |
4. |
palankiai vertina tai, kad į derybų įgaliojimus buvo įtrauktas klausimas dėl patekimo į rinką; mano, kad Kinijos pusės patikinimas, jog patekimo į rinką klausimas bus įtrauktas į derybas, turėtų būti sąlyga jas pradėti; |
5. |
pabrėžia, kad į derybų procesą reikia aiškiai įtraukti TUI ir portfelinių investicijų klausimus; |
6. |
pažymi, kad Kinijos įmonės Sąjungą laiko iš esmės stabilia investavimo aplinka, bet jos apgailestauja dėl to, ką jos laiko eksporto subsidijomis Europos žemės ūkio produktams ir dėl tam tikrų prekybos kliūčių patekti į ES rinką, pavyzdžiui, techninių prekybos kliūčių ir kliūčių, skirtų blokuoti trečiosios šalies investicijas tam tikrose valstybėse narėse, ir pažymi, kad jos ragina šalinti likusias nepagrįstas kliūtis ir sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms valstybėse narėse; tačiau primena, kad Kinija neseniai parengė saugos peržiūros mechanizmą, skirtą užsienio investicijoms kontroliuoti, ir kad abiejų susitarimo šalių naudojimasis tokiais mechanizmais gali būti pagrįstas teisėtomis priežastimis; pabrėžia, kad ES ir Kinija gali turėti teisėtų nuogąstavimų dėl saugumo, kuriais remiantis laikinai arba ilguoju laikotarpiu būtų iš dalies ar visiškai neleidžiamos užsienio investicijos į tam tikrus sektorius; |
7. |
atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinė galimybė užsienio įmonėms įsisteigti Kinijoje yra bendrosios įmonės, kurios dažnai siejamos su strateginių technologijų, dėl kurių skatinamas Kinijos konkurencinis vystymąsis darant žalą Europos pramonei, perleidimu; yra įsitikinęs, kad didesnis Kinijos atvirumas kitų teisinių nuostatų, pagal kurias užsienio investuotojams būtų leidžiama įsisteigti, klausimu, derinamas su tinkama intelektinės nuosavybės teisių (INT), pramoninės nuosavybės, prekių ženklų ir produktų geografinių nuorodų apsauga, yra labai svarbus ir būtų abipusiai naudingas ir prisidėtų prie didesnės Europos ir Kinijos ekonomikų integracijos, grindžiamos strategiškesniu požiūriu į ekonominį bendradarbiavimą, be kita ko, orientuotą į ekologines technologijas ir inovacijas; |
8. |
yra įsitikinęs, kad, užtikrinus didesnę intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir veiksmingą atitinkamų taisyklių įgyvendinimą Kinijoje, būtų labai paskatintas ES ir kitų užsienio investuotojų tikslas investuoti, dalytis naujais technologiniais pajėgumais ir modernizuoti esamas technologijas šalyje, ypač atsižvelgiant į aplinkos atžvilgiu saugias technologijas; |
9. |
palankiai vertina Kinijos valdžios institucijų, Kinijai įstojus į PPO, dedamas pastangas sustiprinti intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimą, tačiau ir toliau apgailestauja dėl nepakankamos jų apsaugos ir dėl to, kad Europos įmonėms, ypač MVĮ, trūksta priemonių siekiant veiksmingai kovoti su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais; |
10. |
reiškia susirūpinimą dėl to, kad Kinijos teisinė sistema nepakankamai patikima ir ją taikant nepriverčiama laikytis sutartinių įsipareigojimų, ir dėl to, kad teisės aktuose numatyta sistema, kuria vadovaujantis vykdomos investicijos, taikoma nepakankamai skaidriai ir vienodai; |
11. |
ragina Komisiją derėtis dėl plačių užmojų ir subalansuoto ES ir Kinijos investicijų susitarimo, kuriuo siekiama sukurti geresnę aplinką ES investuotojams Kinijoje ir atvirkščiai, įskaitant palengvintą patekimą į rinką, siekiant padidinti abipusius kapitalo srautus ir užtikrinti tiek valstybinių, tiek privačių įmonių, investuojančių į partnerės ekonomiką, valdymo skaidrumą; rekomenduoja Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) įmonių valdymo gaires laikyti orientaciniu dokumentu; taip pat primygtinai ragina užtikrinti geresnę teisėsaugą, kad būtų sudarytos sąlygos sąžiningai viešųjų ir privačiųjų veikėjų konkurencijai, apribota korupcija ir didinamas verslo aplinkos teisinis tikrumas bei nuspėjamumas Kinijoje; |
12. |
pabrėžia, kad šiuo susitarimu svarbu numatyti išankstines ES ir Kinijos sąžiningos konkurencijos sąlygas; šiuo tikslu rekomenduoja, kad Komisija derėtųsi dėl griežtų ir privalomų nuostatų dėl skaidrumo ir sąžiningos konkurencijos, siekdama, kad vienodos sąlygos būtų taikomos ir valstybės įmonėms bei valstybinių investicinių fondų investicinei praktikai; |
13. |
prašo, kad susitarimas, dėl kurio deramasi, apimtų tiek patekimą į rinką, tiek investuotojų apsaugą; |
14. |
pabrėžia, kad jokia investicijų susitarimo nuostata nebus apribota susitarimo šalių politikos erdvė ir jų gebėjimas rengti teisės aktus siekiant teisėtų ir pagrįstų viešosios politikos tikslų, bandant nepanaikinti naudos, gaunamos dėl susitarimo šalių įsipareigojimų; pabrėžia, kad prioritetu ir toliau turi išlikti teisinės valstybės principo laikymosi užtikrinimas visiems ES ir Kinijos investuotojams ir piliečiams; |
15. |
ragina Komisiją užtikrinti visapusišką skaidrumą valstybinių investicinių fondų klausimu; |
16. |
pažymi, kad reikėtų nustatyti aiškų derybų laikotarpį ir apsvarstyti pagrįstų ir prasmingų pereinamųjų laikotarpių klausimą; |
17. |
mano, kad investicijų susitarimas su Kinija turėtų būti pagrįstas geriausia praktika, nustatyta atsižvelgiant į valstybių narių patirtį, užtikrinti daugiau nuoseklumo ir apimti šiuos standartus:
|
18. |
dar kartą tvirtina, kad siekiant sėkmingos derybų baigties kokybė visada turi būti svarbiau už greitį; |
19. |
pažymi, kad susitarimas dėl investicijų apsaugos turėtų apimti aiškias investicijų ir investuotojų, kuriuos siekiama apsaugoti, apibrėžtis, o grynai spekuliatyvios investavimo formos neturėtų būti apsaugotos; |
20. |
ragina, kad susitarimas būtų suderinamas su daugiašaliais įsipareigojimais pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (angl. GATS) ir atitiktų ekonominės integracijos susitarimo kriterijus; |
21. |
palankiai vertina tai, kad lauktas teisinio tikrumo sustiprinimas padės MVĮ investuoti užsienyje, ir pabrėžia, kad MVĮ balsas turi būti išgirstas derybose (taip pat įtraukiant naują ES MVĮ centrą Kinijoje, ES MVĮ intelektinės nuosavybės teisių pagalbos tarnybą ir ES prekybos ir pramonės rūmus Kinijoje), kad susitarimas, kurį ketinama sudaryti, paspartintų tų MVĮ, kurios siekia patekti į kitos šalies rinką, internacionalizavimą; |
22. |
pabrėžia, kad tvirto šalių įsipareigojimo užtikrinti tvarų ir integruotą vystymąsi ekonominėje, socialinėje ir aplinkos dimensijose vykdant investicijas įtraukimas turėtų būti išankstinė susitarimo sudarymo sąlyga, kad būtų sukurti labiau suderinti ES ir Kinijos prekybos ir investicijų santykiai, kurie būtų grindžiami ne vien tik žemomis darbo sąnaudomis ir žemais aplinkosaugos standartais Kinijoje; |
23. |
pabrėžia, kad ES sudarytais investicijų susitarimais neturi būti prieštaraujama pagrindinėms vertybėms, kurias ES pageidauja propaguoti įgyvendindama savo išorės politiką, ir mažinamos galimybės vykdyti viešąsias intervencijas, ypač kai siekiama viešosios politikos tikslų, kaip antai socialinių ir aplinkos kriterijų, žmogaus teisių, kovos su klastojimu, saugumo, darbuotojų ir vartotojų teisių, visuomenės sveikatos ir saugos, pramonės politikos ir kultūrinės įvairovės tikslų; ragina į susitarimą įtraukti atitinkamas specialias ir privalomas sąlygas; |
24. |
prašo, kad kaip ir kituose Sąjungos prisiimtuose prekybiniuose įsipareigojimuose, viešųjų paslaugų apsauga ir šiame susitarime būtų pagrindinis principas; |
25. |
pabrėžia, kad būsimas ES ir Kinijos investicijų susitarimo plėtojimas turi būti grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu ir visapusišku PPO prievolių laikymusi; apgailestauja dėl nepaprastai didelių valstybės subsidijų, skiriamų tam tikriems sektoriams, kuriose didelis augimo potencialas, įskaitant fotovoltinių plokščių sektorių, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad žalingas tokio dempingo ir subsidijų poveikis būtų visiškai pašalintas siekiant paspartinti derybas; |
26. |
rekomenduoja numatyti, kad abi šalys, patekimo į rinką srityje, tam tikriems sektoriams nustatytų atitinkamus laipsniško perėjimo prie naujos sistemos laikotarpius ir pereinamojo laikotarpio priemones, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jų visiškam ar daliniam liberalizavimui; taip pat pripažįsta, kad abi susitarimo šalys gali nepajėgti prisiimti įsipareigojimų tam tikruose sektoriuose; atsižvelgdamas į tai, ragina kultūros ir audiovizualinių paslaugų neįtraukti į derybas dėl patekimo į rinką, laikantis atitinkamų ES sutarčių nuostatų; pabrėžia, kad reikia spręsti tokius klausimus, kaip intervencinė pramonės politika, netinkama INT apsauga ir taisyklės bei kitos netarifinės ir techninės prekybos kliūtys, kurios yra nevienareikšmiškos turinio ir taikymo požiūriu; |
27. |
mano, kad dėl sudėtingo patekimo į Kinijos rinkas, atsižvelgiant į valstybinių įmonių užimamą dalį, susitarimas, siekiant, kad jis būtų subalansuotas, turi būti traktuojamas kaip puiki proga nustatyti vienodas konkurencijos sąlygas valstybinėms ir privačioms įmonėms; |
28. |
pabrėžia, kad susitarime reikia užtikrinti ES pajėgumą į tam tikrus strateginius sektorius neįsileisti Kinijos investuotojų; |
29. |
pabrėžia, kad susitarimas turėtų sudaryti sąlygas šalims, o ES atveju, jos valstybėms narėms, nustatyti ir įgyvendinti kultūrinės įvairovės skatinimo ir apsaugos politiką; |
30. |
pabrėžia, kad susitarimu turi būti skatinamos tvarios, integracinės bei aplinkai nekenksmingos investicijos (ypač gavybos pramonės srityje) ir kokybiškos darbo sąlygos įmonėse, į kurias investuojama; |
31. |
ragina numatyti sąlygą, pagal kurią investuotojas potencialiai priimančiosios valstybės susitarimo šaliai pateiktų aktualią informaciją, kurios jai galėtų prireikti priimant sprendimus dėl susijusių investicijų arba vien tik statistikos tikslais, o susitarimo šalis saugotų visą konfidencialią verslo informaciją nuo bet kokio atskleidimo, kuris galėtų pakenkti konkurencinei šio investuotojo ar šių investicijų padėčiai; |
32. |
pabrėžia, kad būtina į būsimą susitarimą įtraukti nuostatas dėl valstybinių įmonių ir valstybinių investicinių fondų skaidrumo bei valdymo, kurios grindžiamos Santjago principais ir priimtos vadovaujant TVF, ir apibrėžti principus, susijusius su valstybinių investicinių fondų valdymu ir institucine struktūra, taip pat jų investavimo strategijų skaidrumu; |
33. |
primena savo raginimą numatyti veiksmingą verslo socialinės atsakomybės sąlygą, atitinkančią JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; tvirtina, kad investuotojai turėtų atitinkamai taikyti TDO trišalę deklaraciją dėl tarptautinių įmonių ir socialinės politikos ir EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, taip pat konkrečius arba sektoriams taikomus tarptautinius atsakingos praktikos standartus, jeigu jie nustatyti; ragina įtraukti privalomas socialines ir aplinkos sąlygas į visapusišką tvaraus vystymosi skyrių, kuriam būtų taikomas ginčų sprendimo mechanizmas; ragina abi susitarimo šalis įgyvendinti tvarią ir integracinę investicijų strategiją, į kurią būtų įtraukta įmonių socialinės atsakomybės sąlyga ir konkrečios investuotojams skirtos gairės, taip pat veiksmingo vertinimo metodas, kurį taikytų valdžios institucijos, prižiūrinčios atitinkamų investicijų socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; |
34. |
pabrėžia, kad pagal susitarimą Kinijos investuotojai ES privalo laikytis ES socialinių standartų ir socialinio dialogo planų; |
35. |
pabrėžia, kad reikia, jog įgyvendinant ES ir Kinijos dvišalį investicijų susitarimą būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, taip pat puoselėjama sinergija su kitais regioniniais prekybos ir investicijų susitarimais, kuriuos pasirašė ES arba Kinija, ir teigiamas šių susitarimų šalutinis poveikis; |
36. |
ragina Komisiją papildyti savo poveikio vertinimą, taip pat įvertinant ES ir Kinijos investicijų susitarimo poveikį žmogaus teisėms, kaip ji įsipareigojo pagal strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
37. |
laikosi nuomonės, jog susitarime turi būti nuostata, kad visi investuotojai visapusiškai laikytųsi priimančiosios šalies įstatymų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir, jeigu taikytina, viršvalstybiniu lygmenimis, ir kad investuotojams, kurie nesilaikys įstatymo viršenybės, bus pateikiami civilinės atsakomybės ieškiniai atitinkamos jurisdikcijos teismuose už visus neteisėtus veiksmus ar sprendimus, susijusius su investicijomis, ypač tai atvejais, kai tokie veiksmai ar sprendimai lėmė didelę žalą aplinkai, kūno sužalojimus ar žūtį; |
38. |
primygtinai reikalauja, kad į susitarimą turėtų būti įtraukta sąlygą, pagal kurią draudžiama sušvelninti socialinius ir aplinkos apsaugos teisės aktus siekiant pritraukti investicijas, ir numatyti, kad susitarimo šalys negali ilgalaike ar reguliaria veikla ar neveikla neužtikrinti veiksmingo atitinkamų teisės aktų įgyvendinimo taip skatindamos įsisteigti, įsigyti, plėstis ar išlaikyti investicijas savo teritorijoje; |
39. |
primygtinai ragina užtikrinti, kad ES ir Kinijos dvišalis investicijų susitarimas atitiktų ES acquis nuostatas, įskaitant galiojančius socialinius ir aplinkos apsaugos teisės aktus, ir kad kiekviena susitarimo šalis galėtų veiksmingai įgyvendinti savo teisės aktus šiose srityse siekiant, jog visomis šio susitarimo nuostatomis būtų skatinamas teisėtas investicijų įsteigimas, įsigijimas, plėtra arba išlaikymas atitinkamoje susitarimo šalies teritorijoje, ir kad būtų skatinama geriausia verslo praktika ir vienodos verslo sąlygos; |
40. |
primygtinai pabrėžia, jog susitarime turi būti reikalaujama, kad užsienio investuotojai laikytųsi ES duomenų apsaugos standartų; |
41. |
išreiškia didžiulį susirūpinimą dėl tarptautinių arbitrų veiksmų laisvės plačiai aiškinti investuotojų apsaugos sąlygas lygio, nes taip panaikinama teisėto valstybės reguliavimo galimybė; reikalauja, kad vykstant ginčui susitarimo šalių paskirti arbitrai būtų nešališki ir nepriklausomi ir kad jų vykdomas arbitražas atitiktų elgesio kodeksą, grindžiamą Jungtinių Tautų Tarptautinės prekybos teisės komisijos (UNCITRAL) taisyklėmis, Tarptautinio investicinių ginčų sprendimo centro (ICSID) taisyklėmis ar visomis kitomis susitarimo šalių pripažįstamomis tarptautinėmis konvencijomis ir tarptautiniais standartais; |
42. |
mano, kad pagrindinio prioriteto tvarka į susitarimą reikia įtraukti veiksmingus valstybių tarpusavio bei investuotojo ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmus siekiant užkirsti kelią tam, kad nerimti ieškiniai nelemtų nepagrįstų arbitražo sprendimų, taip pat užtikrinti, jog visi investuotojai galėtų pasinaudoti teisingu bylos nagrinėjimu ir visų arbitražo sprendimų įgyvendinimu nedelsiant; |
43. |
mano, kad šiame susitarime turėtų būti numatytos valstybės ginčų su kita valstybe sprendimo procedūros, taip pat investuotojų ir valstybės ginčų mechanizmai, atitinkantys tinkamą teisinę sistemą ir tenkinantys griežtus skaidrumo reikalavimus; |
44. |
ragina ES ir Kiniją bendrai nustatyti išankstinio perspėjimo mechanizmą, kad būtų sudaryta galimybė šalims kuo ankstesniu etapu aktyviai spręsti kylantį ginčą dėl prekybos ar investicijų, pasinaudojant visomis tinkamomis priemonėmis, įskaitant švelniąją galią ir prekybos diplomatiją; |
45. |
taip pat mano, kad susitarime turėtų būti numatytos nuostatos dėl neteisminio ginčų sprendimo siekiant skatinti greitą, prieinamą ir taikingą ginčų sprendimą tarp šalių, kurios laisvai sprendžia, ar norėtų juo pasinaudoti; |
46. |
siūlo lanksčius ginčų sprendimo mechanizmus, kaip antai tarpininkavimą, tiksliai apibrėžti susitarime, kiek tai susiję, pavyzdžiui, su susitarimo šalių priimto ginčo sprendimo būdo trukme, išlaidomis ir įgyvendinimu; |
47. |
reiškia savo nuomonę, kad po to, kai bus sudarytas ir abiejų šalių ratifikuotas ES ir Kinijos investicijų susitarimas, laikantis Sąjungos teisės nuostatų jis turėtų pakeisti visus galiojančius dvišalius pavienių ES valstybių narių ir Kinijos investicijų susitarimus; |
48. |
rekomenduoja derybas pradėti tik su sąlyga, jei Kinijos valstybinių reikalų taryba iš anksto oficialiai pritars tam, kad patekimas į rinką būtų įtrauktas į investicijų susitarimą; |
49. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
(1) OL C 264 E, 2013 9 13, p. 33.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0097.
(3) OL C 56 E, 2013 2 26, p. 87.
(4) OL C 168 E, 2013 6 14, p. 1.
(5) OL C 296 E, 2012 10 2, p. 34.
(6) OL C 99 E, 2012 4 3, p. 101.
(7) OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.
(8) OL C 99 E, 2012 4 3, p. 94.
(9) OL C 67 E, 2010 3 18, p. 101.
(10) 2013 6 12 priimti tekstai, P7_TA(2013)0261 ir 0262.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/52 |
P7_TA(2013)0412
ES ir Taivano prekybos santykiai
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Taivano prekybos santykių (2013/2675(RSP))
(2016/C 181/09)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalį ir Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 7 straipsnį, kuriuose atitinkamai nustatoma, kad „palaikydama santykius su platesniu pasauliu, Sąjunga […] prisideda prie […] griežto tarptautinės teisės laikymosi ir jos plėtojimo“ ir kad „Sąjunga užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą“, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl 2009 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų (2), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (3), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (4), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (5), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje stiprinimo (6), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai (7), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis (8), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (9), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (10), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją „Pasaulinė Europa. Išoriniai konkurencingumo aspektai“ (11), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES, Kinijos ir Taivano santykių ir saugumo Tolimuosiuose Rytuose (12), |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612), |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567), |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 28 d. Komisijos paskelbtą 2013 m. prekybos ir investavimo kliūčių ataskaitą (COM(2013)0103), |
— |
atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl ES ir Taivano prekybos santykių (O-000093/2013 – B7-0509/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
A. |
kadangi taisyklėmis pagrįsta daugiašalė prekybos sistema, kurią nustatė Pasaulio prekybos organizacija (PPO), yra tinkamiausia priemonė siekiant atviros ir sąžiningos prekybos visame pasaulyje; kadangi vis dėlto svarbu suprasti, kad dvišaliai susitarimai yra taip pat bendro su tarptautiniais reikalais susijusių priemonių rinkinio dalis; |
B. |
kadangi ES ir toliau visapusiškai įsipareigojusi siekti suderintų ir sąžiningų Dohos vystymosi darbotvarkės (DVD) rezultatų ir šiam požiūriui teikia pirmenybę ir kadangi taip pat tinkamas pasirinkimas yra tuo pat metu siekti sudaryti dvišalius susitarimus su kitomis pramoninėmis šalimis; |
C. |
kadangi bendra ES ir Taivano dvišalės prekybos apimtis per pastaruosius du dešimtmečius padidėjo daugiau kaip dvylika kartų ir 2011 m. viršijo 40 mlrd. EUR; |
D. |
kadangi Taivanas yra septintas pagal dydį ES prekybos partneris Azijos ir 23 pagal dydį ES prekybos partneris pasaulio mastu; |
E. |
kadangi 2010 m. 31,5 proc. visų ES tiesioginių užsienio investicijų (TUI) srautų ir 21 proc. tiesioginių užsienio investicijų atsargų teko Taivanui ir ES buvo didžiausia užsienio investuotoja šioje šalyje; |
F. |
kadangi šiuo metu gana menkai išnaudojamos ES ir Taivano bendrų prekybos santykių galimybės; |
G. |
kadangi atvira ir sąžininga prekyba – tai veiksminga priemonė didesniam augimui ir gerovei užtikrinti pasinaudojant kiekvienos ekonomikos lyginamaisiais privalumais ir galima sąveika, atsirandančia dėl didesnės ekonominės integracijos ir naujų įnašų į žiniomis pagrįstą ekonomiką; |
H. |
kadangi abiejų prekybos partnerių muitai jau yra labai maži; kadangi ES ir Taivanas palaiko reguliarų struktūrinį dialogą, kuriame aptaria bendrus svarbius ir susirūpinimą keliančius prekybos ir investicijų klausimus; kadangi dialogui vykdyti įsteigtos keturios techninės darbo grupės, skirtos aptarti su intelektinės nuosavybės teise, techninėmis prekybos kliūtimis, sanitarinėmis ir fitosanitarinėmis priemonėmis ir farmacijos sektoriumi susijusius klausimus; |
I. |
kadangi, nepaisant palyginti mažų tarifų, dvišalės ES ir Taivano prekybos apimtis yra kur kas mažesnė nei ES su kitais pagrindiniais prekybos partneriais vykdomų prekybos mainų apimtys; |
J. |
kadangi IRT pramonė yra didelės pridėtinės vertės sektorius ir augimo šaltinis ir ES, ir Taivane, ypač turint mintyje tolesnį pažangiųjų produktų ir paslaugų plėtojimą; |
K. |
kadangi ES ir Taivanas gali toliau stiprinti savo ekonominius ryšius tokiu būdu, kuris iš tiesų duotų naudos abiem pusėms, taip pat galėtų padėti spręsti bendrus socialinius iššūkius; |
L. |
kadangi Taivanas nuo 2002 m. yra visateisis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narys, taip pat visateisis Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo forumo (APEC) ir Azijos plėtros banko narys; |
M. |
kadangi 2009 m. liepos mėn. Taivano prisijungimas prie PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų (SVP) yra svarbus ir teigiamas žingsnis, nes Taivanas turės naudos ne tik iš pagal Sutartį dėl viešųjų pirkimų abipusiškai atvertų rinkų, bet taip pat galės pagerinti vidaus rinkos veiksmingumą; |
N. |
Taivanas ir Kinijos Liaudies Respublika (KLR) pasirinko konstruktyvų požiūrį, kuris prisidėjo prie to, kad buvo sudaryta 19 susitarimų, kuriuos Taivano vardu pasirašė organizacija „Straits Exchange Foundation“ ir KLR vardu – organizacija „Association for Relations Across the Taiwan Straits“; kadangi šie susitarimai apima 2010 m. birželio 29 d. pasirašytus Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano preliminarųjį susitarimą dėl ekonominio bendradarbiavimo ir susitarimą dėl intelektinės nuosavybės teisių, taip pat 2012 m. rugpjūčio 9 d. pasirašytą susitarimą dėl investicijų ir muitinių bendradarbiavimo; |
O. |
kadangi Taivanas, naudodamasis kitomis konstruktyviomis alternatyvomis, sudarė 31 dvišalį investicijų susitarimą (DIS) su trečiosiomis šalimis, įskaitant 2011 m. rugsėjo 22 d. susitarimą su Japonija, ir 2013 m. liepos 10 d. sudarė ekonominio bendradarbiavimo susitarimą su Naująja Zelandija, 2013 m. kovo 10 d. atnaujino derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl prekybos ir investicijų preliminariojo susitarimo, šiuo metu vykdo derybas su Korėjos Respublika dėl investicijų susitarimo ir su Singapūru dėl laisvosios prekybos susitarimo; |
P. |
kadangi Taipėjaus ekonominės ir kultūrinės atstovybės biuras Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Amerikos institutas Taivane sutarė dėl bendrų pareiškimų dėl tarptautinių investavimo principų ir IRT paslaugų; kadangi Taivanas taip pat sudarė išsamius pajamų mokesčio susitarimus su 25 šalimis, įskaitant devynias ES valstybes nares; |
Q. |
kadangi glaudesni ekonominiai ryšiai su Taivanu jokiu būdu neprieštarauja ES „vienos Kinijos politikai“, turint mintyje tai, kad Kinija ir Taivanas 1991 m. prisijungė prie Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo forumo (APEC) ir 2002 m. įstojo į PPO; |
1. |
mano, kad PPO principais grindžiama daugiašalė prekybos sistema kol kas yra veiksmingiausia priemonė siekiant atviros ir sąžiningos prekybos visame pasaulyje; mano, kad ES ir Taivanas turėtų prisidėti prie daugiašalės prekybos derybų pažangos; |
2. |
mano, kad tuo tarpu, kai ES deda pastangas, siekdama pagerinti savo ekonominius santykius su Kinija, ji turėtų apsvarstyti ir ekonominių santykių su Taivanu pagerinimo galimybę tam, kad būtų galima toliau nuosekliai remti Taivano demokratinę sistemą, socialinį pliuralizmą ir pažangą laikantis žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; |
3. |
vis dėlto mano, kad ES turėtų palankiai reaguoti į Taivano norą tuo pačiu metu pradėti derybas dėl dvišalių investicijų apsaugos susitarimų ir patekimo į rinką, kuriais siekiama toliau sustiprinti investicijų teisinį tikrumą ir padidinti investicijų srautų apimtį ir kokybę; |
4. |
mano, kad sprendimas pradėti tokias derybas su Taivanu turėtų būti pagrįstas ekonominėmis priežastimis ir neturėtų būti siejamas su ES ir Kinijos Liaudies Respublikos santykių vertinimu; |
5. |
pabrėžia, kad Parlamentas pritaria susitarimams su Taivanu dėl investicijų apsaugos ir patekimo į rinką, kurie padėtų stiprinti dabartinius ES ir Taivano ekonominius santykius; |
6. |
mano, kad ES ir Taivano susitarimai dėl investicijų apsaugos ir patekimo į rinką iš tiesų gali būti naudingi abiem šalims ir tai bus naudinga jų ekonomikai; |
7. |
pažymi, kad kiekviename susitarime turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į MVĮ ir gerinamos jų galimybės investuoti užsienyje; |
8. |
taip pat primena, kad ES ir Taivanas jau yra užmezgę puikiai integruotus ekonominius santykius, abi pusės yra nustačiusios gana mažus muitus, taip pat vykdo gerai struktūrizuotą dialogą, kurio metu reguliariai susitinka spręsti dvišalius prekybos ir investicijų klausimus; |
9. |
pabrėžia, kad susitarimas turėtų apimti tvirtą šalių įsipareigojimą tvaraus ir integracinio vystymosi ekonominiais, socialiniais ir aplinkos aspektais, susijusiais su investicijomis; |
10. |
pabrėžia, kad ES sudarytuose investicijų susitarimuose būtina atsižvelgti į viešosios intervencijos galimybę, ypač kai siekiama viešosios politikos tikslų, kaip antai socialinių, aplinkos apsaugos standartų, žmogaus teisių, saugumo, darbuotojų ir vartotojų teisių, visuomenės sveikatos bei saugos ir kultūrinės įvairovės; ragina į susitarimą įrašyti specialias išlygas dėl šių tikslų; |
11. |
rekomenduoja abiem šalims, kad galėtų apsaugoti strateginius nacionalinius interesus, suteikti galimybę svarstant patekimo į rinką klausimą tam tikriems sektoriams netaikyti liberalizavimo įsipareigojimų; |
12. |
primena savo raginimą įrašyti veiksmingos įmonių socialinės atsakomybės išlygą ir veiksmingos socialinės ir aplinkos apsaugos išlygas; |
13. |
pabrėžia, kad pagal šį susitarimą užsienio investuotojams ES numatoma prievolė laikytis Europos socialinių standartų ir socialinio dialogo reikalavimų; |
14. |
ragina Komisiją pradėti derybas dėl tokių susitarimų tarp ES ir Taivano; |
15. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Taivano vyriausybei ir Taivano parlamentui. |
(1) OL C 188 E, 2012 6 28, p. 42.
(2) OL C 377 E, 2012 12 7, p. 35.
(3) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0334.
(4) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0097.
(5) OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.
(6) OL C 67 E, 2010 3 18, p. 101.
(7) OL C 45 E, 2010 2 23, p. 47.
(8) OL C 295 E, 2009 12 4, p. 67.
(9) OL C 279 E, 2009 11 19, p. 5.
(10) OL C 184 E, 2009 8 6, p. 16.
(11) OL C 102 E, 2008 4 24, p. 128.
(12) OL C 157 E, 2006 7 6, p. 471.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/56 |
P7_TA(2013)0414
ES ir valstybių narių priemonės siekiant spręsti dėl konflikto Sirijoje susidariusio pabėgėlių srauto problemą
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir valstybių narių priemonių siekiant spręsti klausimą dėl pabėgėlių srauto, kurį lėmė konfliktas Sirijoje (2013/2837(RSP))
(2016/C 181/10)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sirijos, ypač į 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją (1), 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją (2), 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją (3), 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją (4) ir rezoliuciją dėl pabėgėlių iš ginkluotų konfliktų zonų, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 23 d, vasario 18 d., kovo 11 d., balandžio 22 d., gegužės 27 d., birželio 24 d., liepos 9 d. ir liepos 22 d. vykusių Užsienio reikalų tarybos posėdžių išvadas dėl Sirijos; atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 8 d. įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas dėl Sirijos, |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2013 m. rugpjūčio 21 d. pareiškimą dėl naujausių pranešimų apie cheminių ginklų naudojimą Damaske, 2013 m. rugpjūčio 23 d. pareiškimą dėl būtinybės skubiai rasti politinį Sirijos konflikto sprendimą (jis atitinka poziciją Sirijos klausimu, dėl kurios 2013 m. rugsėjo 7 d. susitarė ES), 2013 m. rugsėjo 10 d. pareiškimą dėl pasiūlymo vykdyti Sirijos cheminių ginklų tarptautinę kontrolę ir 2013 m. rugsėjo 14 d. pareiškimą, paskelbtą JAV ir Rusijai pasiekus susitarimą dėl cheminių ginklų Sirijoje, taip pat į jos pareiškimus, paskelbtus per Parlamento plenarinio posėdžio diskusijas, 2013 m. rugsėjo 11 d. vykusias Strasbūre, |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos narės, atsakingos už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą, Kristalinos Georgievos pareiškimus dėl Sirijos pabėgėlių ir ES atsako, visų pirma į jos 2013 m. rugsėjo 3 d. pareiškimą dėl naujausių duomenų apie bėgančiuosius nuo krizės Sirijoje ir į Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos (ECHO) GD pranešimus apie padėtį Sirijoje ir informacijos apie Siriją suvestines, |
— |
atsižvelgdamas į JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro António Guterreso pastabas, pateiktas neoficialiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje, kuris 2013 m. liepos 18 d. vyko Vilniuje (5), |
— |
atsižvelgdamas į Saugumo Tarybos informaciją apie Siriją, kurią pateikė JT Generalinio Sekretoriaus pavaduotoja humanitariniams klausimams ir humanitarinės pagalbos koordinatorė Valerie Amos, ypač į 2013 m. balandžio 18 d. informaciją, |
— |
atsižvelgdamas į sieną su Sirija turinčių valstybių ministrų bendrą pareiškimą, paskelbtą per 2013 m. rugsėjo 4 d. vykusį jų susitikimą, kurį surengė JT vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras, |
— |
atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos rezoliucijas dėl Sirijos, |
— |
atsižvelgdama į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
— |
atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
— |
atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją ir fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, taip pat Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį – visus šiuos dokumentus yra pasirašiusi Sirija, |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 78, 79 ir 80 straipsnius, |
— |
atsižvelgdama į 1949 m. Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
A. |
kadangi iki 2013 m. rugsėjo 20 d. JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras (angl. UNHCR) iš viso užregistravo 1 929 227 Sirijos pabėgėlius kaimyninėse šalyse ir Šiaurės Afrikoje; kadangi manoma, kad visas pabėgėlių, įskaitant neregistruotus, skaičius yra apie 2 102 582; kadangi, remiantis tais pačiais šaltiniais, 76 proc. iš Sirijos pabėgusių gyventojų sudaro moterys ir vaikai; kadangi 410 000 Sirijos pabėgėlių vaikų yra pradinės mokyklos mokinio (5–11 metų) amžiaus; kadangi, kaip teigia JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (OCHA), šalies viduje perkeltų asmenų skaičius 2013 m. rugsėjo 9 d. siekė 4,25 mln.; |
B. |
kadangi, remiantis UNHCR informacija, priimančiose šalyse esančių pabėgėlių (įskaitant laukiančius registracijos) skaičius 2013 m. rugsėjo 20 d. buvo toks: Turkijoje – 492 687, Libane – 748 608, Jordanijoje – 531 768, Irake – 190 857, Egipte – 124 373, Maroke, Alžyre ir Libijoje – 14 289 (registruoti); kadangi tūkstančiai Sirijos gyventojų kasdien bėga į kaimynines šalis, o JT regioninės pagalbos teikimo Sirijai plane numatyta, kad iki 2013 m. pabaigos pabėgėlių iš Sirijos skaičius iš viso sieks 3,5 mln.; |
C. |
kadangi 2013 m. toliau augo Sirijos piliečių prašymų suteikti prieglobstį ES skaičius: nuo konflikto pradžios 2011 m. pateikti 52 037 prašymai suteikti prieglobstį ES ir jos artimiausiose kaimynėse (Šveicarijoje ir Norvegijoje); |
D. |
kadangi 59 proc. ES-28 pateiktų prašymų gavo Vokietija (14 842) ir Švedija (14 083); kadangi, nors kitose šalyse stipriai didėjo prašymų skaičius, tik viena valstybė narė jų gavo per 2 000 (Jungtinei Karalystei pateikti 2 634 prašymai); |
E. |
kadangi trūksta visapusiškai tikslių ir patikimų duomenų apie visą į Europą atvykstančių Sirijos piliečių skaičių ir informacijos apie prieglobsčio Europos šalyse siekiančių bei visą čia esančių asmenų skaičių; kadangi, pasak UNHCR, nepaisant šių spragų ir fakto, kad statistika ir duomenys apie prašymų suteikti prieglobstį ES valstybėse narėse nagrinėjimo praktiką nėra tobuli, esama požymių, kad tebesusiduriama su Sirijos piliečių apsaugos ES spragomis; |
F. |
kadangi pabėgėlių iš Sirijos krizė yra pirmas naujai persvarstytos bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) išbandymas; |
G. |
kadangi ES teisės aktais jau numatytos kai kurios priemonės, pavyzdžiui, Vizų kodeksas (6) ir Šengeno sienų kodeksas (7), kurias taikant vizos gali būti išduodamos iš humanitarinių paskatų; |
H. |
kadangi valstybės narės turėtų būti skatinamos naudoti lėšas, kurias bus galima gauti iš Prieglobsčio ir migracijos fondo, ir lėšas, kurias galima gauti vykdant parengiamuosius veiksmus, siekiant užtikrinti pabėgėlių perkėlimą esant kritiškai padėčiai; minėtieji veiksmai, be kita ko, apima šias priemones: paramą asmenims, kuriuos UNHCR jau yra pripažinęs pabėgėliais, paramą veiksmams susidarius nepaprastajai padėčiai, kai pabėgėlių grupės, kurioms teikiama pirmenybė, patiria ginkluotą užpuolimą ir susiduria su itin didelio pažeidžiamumo ir grėsmės gyvybei aplinkybėmis, prireikus papildomą finansinę paramą UNHCR ir jo ryšių palaikymo organizacijoms, veikiančioms valstybių narių ir ES lygmeniu, susidarius nepaprastajai padėčiai; |
I. |
kadangi naujausios tragedijos, 2013 m. spalio 3 d. įvykusios šalia Lampedūzos krantų, aukomis tapo 130 migrantų, o šimtai kitų dingo be žinios; kadangi dešimtys tūkstančių migrantų žuvo bandydami pasiekti ES; dar kartą atkreipdamas dėmesį į būtinybę daryti viską, kas įmanoma, kad būtų išgelbėtos pavojuje atsidūrusių žmonių gyvybės, ir į tai, kad valstybės narės turi vykdyti savo tarptautinius gelbėjimo jūroje įsipareigojimus; |
1. |
reiškia didžiulį susirūpinimą dėl užsitęsusios humanitarinės krizės Sirijoje ir dėl didelės įtampos, kurią dėl to patiria kaimyninės šalys; reiškia susirūpinimą dėl to, jog toliau spartėja masinis pabėgėlių išsikėlimas ir nesama ženklų, kad šis srautas greitu metu nuslūgtų; |
2. |
labai palankiai vertina tų šalių valdžios institucijų pastangas ir solidarumą, taip pat jų gyventojų dosnumą padedant pabėgėliams iš Sirijos; |
3. |
teigiamai vertina Sirijos kaimyninių valstybių atvirų durų politiką ir ragina jas užtikrinti, kad jų sienos toliau būtų atviros visiems bėgantiems iš Sirijos; |
4. |
reiškia susirūpinimą dėl to, kad vis daugiau Sirijos piliečių rizikuodami savo gyvybėmis leidžiasi į pavojingas keliones laivais per Viduržemio jūrą į ES; |
5. |
teigiamai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės skyrė per 1 mlrd. EUR humanitarinei ir nehumanitarinei pagalbai, teikiamai Sirijos piliečiams, esantiems Sirijoje ir už jos ribų; pažymi, kad krizės Sirijoje metu ES yra didžiausia humanitarinės pagalbos teikėja; taip pat ragina ES stebėti, kaip paskirstomos šios lėšos; |
6. |
ragina ES toliau dosniai finansuoti humanitarines ir nehumanitarines pastangas siekiant patenkinti žmonių Sirijoje ir pabėgėlių iš Sirijos kaimyninėse šalyse reikmes; |
7. |
ragina valstybes nares spręsti neatidėliotinų reikmių klausimą leidžiant papildyti nustatytą nacionalinę perkėlimo kvotą ir priimant asmenis iš humanitarinių paskatų; ragina valstybes nares pasinaudoti lėšomis, kurios vis dar prieinamos parengiamiesiems veiksmams/bandomajam projektui persikėlimo srityje įgyvendinti; |
8. |
ragina tarptautinę bendruomenę, ES ir valstybes nares toliau teikti paramą reaguojant į šią išskirtinę humanitarinę krizę ir įsipareigoti teikti veiksmingą pagalbą Sirijos kaimyninėms šalims; |
9. |
ragina ES sušaukti humanitarinę konferenciją pabėgėlių iš Sirijos krizės klausimais pirmenybę teikiant veiksmams, nukreiptiems į priimančiąsias regiono valstybes (visų pirma, į Libaną, Jordaniją, Turkiją ir Iraką), siekiant paremti jų pastangas priimti vis daugiau bėgančių gyventojų ir toliau vykdyti atvirų durų politiką; pabrėžia, kad tokioje konferencijoje turėtų dalyvauti visos ES institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos ir kad pagrindinis dėmesys joje turėtų būti skiriamas humanitarinėms pastangoms, taip pat ES vaidmens ir dalyvavimo dedant diplomatines pastangas siekiant, kad būtų baigtas konfliktas Sirijoje, stiprinimui; |
10. |
pabrėžia, kad šiuo etapu svarbu konkrečiai išsiaiškinti, ar valstybės narės galėtų padaryti daugiau, kad sustiprintų savo atsakomuosius apsaugos veiksmus Sirijoje, kaip jos tai galėtų padaryti ir kada; pažymi, kad ES būtinas solidarumas ir aktyvus bendrų atsakomųjų apsaugos veiksmų stiprinimas glaudžiau bendradarbiaujant, dalijantis informacija, ugdant gebėjimus ir palaikant politinį dialogą; |
11. |
palankiai vertina bendrą valstybių narių savitarpio sutarimą, kad Sirijos piliečiai neturėtų būti grąžinami į Siriją; tačiau pabrėžia, kad priimant pabėgėlius iš Sirijos būtina vadovautis nuoseklesniu požiūriu ir labiau solidarizuotis su valstybėmis narėmis, kurios patiria ypatingą spaudimą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos skirtingų BEPS priemonių nuostatos būtų teisingai įgyvendintos; |
12. |
ragina valstybes nares išnagrinėti visus esamus ES teisės aktus ir procedūras, susijusius su saugiu patekimu į ES, kad būtų laikinai priimami iš savo šalies bėgantys Sirijos piliečiai; pažymi, kad teisėtas atvykimas į ES labiau pageidautinas negu pavojingesnis neteisėtas atvykimas, dėl kurio gali kilti prekybos žmonėmis pavojus; pažymi, kad kai kurios valstybės narės Sirijos piliečiams yra suteikusios nuolatinio gyventojo statusą (pvz., Švedija), o kitos juos yra priėmusios laikinai (pvz., Vokietija); |
13. |
primena valstybėms narėms, kad nuo konflikto bėgantys Sirijos piliečiai, siekiantys tarptautinės apsaugos, turėtų būti nukreipti į kompetentingas nacionalines prieglobsčio institucijas ir jiems turi būti užtikrinta galimybė pasinaudoti teisinga ir veiksminga prieglobsčio suteikimo tvarka; |
14. |
ragina ES imtis tinkamų atsakingų priemonių dėl galimo pabėgėlių antplūdžio į jos valstybes nares; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau stebėti dabartinę padėtį ir imtis nenumatytų atvejų planavimo, įskaitant galimybę taikyti Laikinos apsaugos direktyvą (8), jei ir kada šito pareikalaus sąlygos; |
15. |
pažymi, kad valstybėms narėms turi ateiti į pagalbą migrantams jūroje, ir ragina valstybes nares, kurios nevykdė savo tarptautinių įsipareigojimų, liautis grąžinus laivus, kuriais plukdomi migrantai; |
16. |
ragina valstybes nares paisyti negrąžinimo principo laikantis esamos tarptautinės ir ES teisės nuostatų; ragina valstybes nares nedelsiant nutraukti bet kokią netinkamą ir išplėstą sulaikymo praktiką, kuria pažeidžiama tarptautinė ir ES teisė, ir pažymi, kad priemonė sulaikyti migrantą visuomet turi būti pagrįsta administraciniu sprendimu ir ji turi būti tinkamai motyvuota ir laikina; |
17. |
ragina savo atitinkamus komitetus toliau stebėti padėtį Sirijoje ir kaimyninėse šalyse ir priemones, kurių šiuo atžvilgiu ėmėsi valstybės narės; |
18. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, JT vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui, Arabų lygos generaliniam sekretoriui, Sirijos Arabų Respublikos parlamentui ir vyriausybei, Sirijos kaimyninių šalių vyriausybėms ir parlamentams ir visoms su konfliktu Sirijoje susijusioms šalims. |
(1) OL C 249 E, 2013 8 30, p. 37.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0351.
(3) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0223.
(4) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0378.
(5) http://www.unhcr.org/51b7149c9.html.
(6) 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).
(7) 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 105, 2006 4 13, p. 1).
(8) 2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).
Ketvirtadienis, 2013, Spalio 10
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/61 |
P7_TA(2013)0418
Tariamas CŽV vykdytas kalinių gabenimas ir neteisėtas kalinimas Europos šalyse
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tariamo CŽV vykdyto kalinių gabenimo ir neteisėto kalinimo Europos šalyse (2013/2702(RSP))
(2016/C 181/11)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) 2012 m. gruodžio 13 d. sprendimą, kuriuo smerkiama buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (BJRM) dėl nepaprastai didelių Europos žmogaus teisių konvencijos (3, 5, 8 ir 13 straipsnių) pažeidimų vykdant ypatingąjį Khaledo El-Masri perdavimą, |
— |
atsižvelgdamas į šias EŽTT nagrinėjamas bylas: al-Nashiri prieš Lenkiją, Abu Zubaydah prieš Lietuvą, Abu Zubaydah prieš Lenkiją ir Nasr ir Ghali prieš Italiją; atsižvelgdamas į paraišką, kurią 2012 m. rugpjūčio mėn. pateikė p. al-Nashiri prieš Rumuniją, ir paraišką, kurią 2012 m. gruodžio mėn. pateikė Žmogaus teisių stebėjimo institutas (ŽTSI) ir Atviros visuomenės teisingumo iniciatyva prieš Lietuvą dėl jų teisės gauti informaciją ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą pažeidimo, |
— |
atsižvelgdamas į Italijos Aukščiausiojo Teismo 2012 m. rugsėjo mėn. sprendimą patvirtinti apkaltinamąjį nuosprendį 23 JAV piliečiams, susijusiems su 2003 m. įvykdytu Abu Omaro pagrobimu, įskaitant buvusį CŽV biuro Milane vadovą Robertą Seldoną Lady, kuriam skirta devynerių metų laisvės atėmimo bausmė, |
— |
atsižvelgdamas į Milano apeliacinio teismo 2013 m. vasario mėn. sprendimą kitiems trims CŽV agentams (1), kuriems prieš tai buvo taikomas diplomatinis imunitetas, skirti nuo šešerių iki septynerių metų laisvės atėmimo bausmę; atsižvelgdamas į to paties teismo sprendimą taip pat skirti dešimties metų laisvės atėmimo bausmę buvusiam Italijos karinės žvalgybos ir saugumo tarnybos vadovui Nicolò Pollari, devynerių metų laisvės atėmimo bausmę buvusiam Italijos karinės žvalgybos ir saugumo tarnybos vadovo pavaduotojui Marco Mancini ir šešerių metų laisvės atėmimo bausmę trims tos pačios tarnybos agentams, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 5 d. Italijos Prezidento sprendimą suteikti malonę JAV pulkininkui Josephui Romano, kuriam Italijoje paskelbtas apkaltinamasis nuosprendis dėl jo atsakomybės pagrobiant Abu Omarą šioje šalyje, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją „Tariamas CŽV vykdyto kalinių gabenimas ir neteisėtas kalinimas Europos šalyse. Tolesni veiksmai po EP Laikinojo komiteto tariamam CŽV vykdytam kalinių gabenimui ir neteisėtam kalinimui Europos šalyse tirti ataskaitos“ (2), |
— |
atsižvelgdamas, į dokumentus, kuriuos Komisija perdavė pranešėjui, įskaitant 2013 m. kovo mėn. visoms valstybėms narėms nusiųstus ne konkrečiai šaliai skirtus laiškus, į kuriuos atsakė tik kelios valstybės narės (Ispanija, Lietuva, Suomija ir Vengrija), |
— |
atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Gvantanamo, kurių naujausia yra 2013 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliucija „Gvantanamas: kalinių bado streikas“ (3), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2010–2011 m. (4), |
— |
atsižvelgdamas į skrydžių iki 2012 m. rugsėjo mėn. duomenis, kuriuos pateikė Eurokontrolė, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. pranešėjo raštą, išsiųstą Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūrai (pranc. ASECNA), kuriame prašoma bendradarbiauti siekiant atskleisti skrydžių duomenis, ir jos teigiamą atsakymą, gautą 2013 m. birželio mėn., |
— |
atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės ir dėl Komisijos 2012 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitos (Liuksemburgas, 2013 m. birželio 6–7 d.), |
— |
atsižvelgdamas į 2010–2014 m. Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“, |
— |
atsižvelgdamas į daugybę žiniasklaidos pranešimų ir tiriamosios žiniasklaidos laidų, visų pirma į 2013 m. balandžio mėn. Rumunijos televizijos kanalo „Antena 1“ transliuotą tiriamąją laidą ir kitas laidas, |
— |
atsižvelgdamas į tyrimus, kuriuos visų pirma atliko organizacijos „Interights“, „Redress“ ir „Reprieve“, ir į nepriklausomų tyrėjų, pilietinės visuomenės ir nacionalinių ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų ataskaitas, pateiktas po to, kai buvo priimta minėtoji 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliucija, visų pirma į Atviros visuomenės teisingumo iniciatyvos ataskaitą „Kankinimų globalizacija: CŽV slaptas kalinimas ir ypatingieji perdavimai“ (2013 m. vasario mėn.), JAV atliktą organizacijos „Constitution Project“ darbo grupės dėl elgesio su kaliniais nepriklausomą dvišalį tyrimą (2013 m. balandžio mėn.), perdavimo skrydžių duomenų bazę, kurią paskelbė Jungtinės Karalystės mokslinė interneto svetainė „The Rendition Project“ (2013 m. gegužės mėn.), organizacijos „Amnesty International“ ataskaitą „Tiesos atskleidimas: Lenkijos dalyvavimas CŽV slaptame kalinime“ (2013 m. birželio mėn.) ir organizacijos „Human Rights Watch“ laišką, nusiųstą Lietuvos valdžios institucijoms (2013 m. birželio mėn.), |
— |
atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Užsienio reikalų komiteto pateiktus klausimus (O-000079/2013 – B7-0215/2013 ir O-000080/2013 – B7-0216/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
A. |
kadangi pagarba pagrindinėms teisėms yra esminė veiksmingos kovos su terorizmu politikos dalis; |
B. |
kadangi Parlamentas pasmerkė vadovaujant JAV CŽV vykdytas perdavimo ir slapto kalinimo programas, kurias įgyvendinant ir CŽV naudojantis Europos oro erdve ir teritorija buvo padaryta daug žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant neteisėtą ir nepagrįstą sulaikymą, kankinimą ir kitokį netinkamą elgesį, negrąžinimo principo pažeidimus ir prievartinį dingimą; kadangi Parlamentas ne kartą reikalavo visapusiškai ištirti nacionalinių vyriausybių ir organizacijų bendradarbiavimą su CŽV įgyvendinant šias programas; |
C. |
kadangi Parlamentas įsipareigojo toliau vykdyti Laikinojo komiteto jam suteiktus įpareigojimus pagal Europos Sąjungos sutarties 2, 6 ir 7 straipsnius ir pavedė atitinkamiems komitetams, praėjus metams po minėtosios 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliucijos patvirtinimo, iškelti šį klausimą Parlamento plenariniame posėdyje, nes Parlamentas manė, jog svarbu įvertinti, kokiu mastu jo priimtos rekomendacijos buvo įgyvendintos; |
D. |
kadangi atskaitomybė už perdavimus yra labai svarbi siekiant veiksmingai ginti ir skatinti žmogaus teises vykdant vidinę ir išorinę ES politiką ir užtikrinti teisėtą bei veiksmingą saugumo politiką, pagrįstą teisinės valstybės principais; kadangi ES institucijos neseniai pradėjo diskusijas, kaip ES galėtų geriau apsaugoti ir skatinti pagrindines teises ir teisinės valstybės principą; |
E. |
kadangi Taryba ir Komisija nepateikė išsamių atsakymų į Parlamento rekomendacijas; |
F. |
kadangi Lietuvos valdžios institucijos pakartojo savo įsipareigojimą atnaujinti baudžiamosios veikos tyrimą dėl Lietuvos dalyvavimo CŽV programoje, jeigu bus gauta naujos informacijos, tačiau iki šiol to nepadarė; kadangi Lietuvos valdžios institucijoms pateikus savo pastabas EŽTT Abu Zubaydah byloje paaiškėjo, kad jų atliktuose tyrimuose yra esminių trūkumų ir kad jos nesugebėjo suvokti naujos informacijos prasmės; kadangi Lietuva 2013 m. antrąjį pusmetį pirmininkauja Europos Sąjungos Tarybai; kadangi 2013 m. rugsėjo 13 d. Lietuvos generaliniam prokurorui buvo pateiktas skundas, kuriame raginama ištirti įtarimus, jog Mustafa al-Hawsawi, kuris šiuo metu yra teisiamas karinės komisijos Gvantanamo įlankoje, vykdant CŽV vadovaujamą programą buvo neteisėtai atgabentas, slapta kalinamas ir kankinamas Lietuvoje; |
G. |
kadangi 2013 m. balandžio mėn. televizijos kanalo „Antena 1“ išsamaus tyrimo laidoje buvo pateikta daugiau informacijos, parodančios, kad Rumunija atliko pagrindinį vaidmenį kalėjimų tinkle; kadangi buvęs nacionalinio saugumo patarėjas Ioan Talpeș teigė, kad Rumunija teikė logistinę paramą CŽV; kadangi buvęs Rumunijos senatorius pripažino, kad ankstesnis parlamentinis tyrimas buvo ribotas, ir paragino prokurorus pradėti teismo procesą; |
H. |
kadangi 2013 m. birželio 11 d. Lenkijos prokurorams pateiktas prašymas oficialiai auka pripažinti trečiąjį asmenį, Jemeno pilietį Walidą Mohammedą Bin Attashą, – jis 2003 m. neteisėtai buvo suimtas Pakistane ir nuo 2003 m. birželio iki rugsėjo mėn. laikytas slaptame kalėjime Lenkijoje, o paskui perkeltas į Gvantanamą ir ten iki šiol kalinamas; kadangi Lenkijos prokurorai vykdomą baudžiamosios veikos tyrimą pratęsė iki 2013 m. spalio mėn.; |
I. |
kadangi Jungtinės Karalystės valdžios institucijos sudaro procedūrines kliūtis civiliniam ieškiniui, kurį Jungtinėje Karalystėje pateikė Libijos pilietis Abdel Hakim Belhadj, tariamai Libijoje kankintas CŽV, kuriai padėjo Jungtinės Karalystės pareigūnai, ir kadangi jos pareiškė ketinimą išklausyti parodymus slaptame teismo procese; |
J. |
kadangi 2012 m. gruodžio mėn. Italija išdavė tarptautinį Roberto Seldono Lady arešto orderį; kadangi jis 2013 m. liepos mėn. buvo areštuotas Panamoje; kadangi vėlesnio Italijos ekstradicijos prašymo Panama nepatenkino ir kadangi Robert Seldon Lady 2013 m. liepos mėn. buvo sugrąžintas į JAV; kadangi Italijos Prezidentas 2013 m. balandžio 5 d. nusprendė suteikti malonę JAV pulkininkui Josephui Romano, kuriam Italijos teismas buvo paskelbęs apkaltinamąjį nuosprendį dėl jo atsakomybės pagrobiant Abu Omarą šioje šalyje; |
K. |
kadangi 2012 m. lapkričio mėn. Suomijos parlamento ombudsmenas pradėjo tyrimą dėl Suomijos teritorijos, oro erdvės ir skrydžių registravimo sistemų panaudojimo CŽV ypatingojo perdavimo programos tikslais ir 15 vyriausybinių organizacijų išsiuntė išsamius raštiškus prašymus suteikti informaciją, taip pat paragino Lietuvos valdžios institucijas suteikti konkrečią informaciją apie susijusius skrydžius; |
L. |
kadangi tyrimas, kurį Danija atliko iki 2012 m. gegužės mėn. nėra nepriklausomas, nešališkas, išsamus ir efektyvus tyrimas, kaip to reikalaujama pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę ir standartus, nes jam trūksta įgaliojimų ir jo taikymo sritis yra ribota; |
M. |
kadangi tik dvi valstybės narės (Vokietija ir Jungtinė Karalystė) atsakė į tolesnius laiškus, kuriuos JT pagal specialiąsias procedūras, be kita ko, nusiuntė aštuonioms valstybėms narėms (Prancūzijai, Vokietijai, Italijai, Lietuvai, Lenkijai, Rumunijai, Švedijai ir Jungtinei Karalystei), prašydama suteikti papildomos informacijos vykdant veiksmus po JT bendrojo tyrimo dėl pasaulinės praktikos, susijusios su slaptaisiais kalinimais kovojant su terorizmu (5); |
N. |
kadangi JAV Prezidentas B. Obama pakartojo savo įsipareigojimą uždaryti Gvantanamo kalėjimą, 2013 m. gegužės 23 d. pranešdamas, kad jis vėl pradės vykdyti sulaikytų asmenų paleidimą į laisvę ir atšauks kalinčių Jemeno piliečių išlaisvinimo moratoriumą – šie asmenys laikomi nepavojingais ir gali būti grąžinti į Jemeną, nors tam prieštarauja JAV Kongresas; kadangi JAV valdžios institucijos turi laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų ir teisti Robertą Seldoną Lady; |
O. |
kadangi JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Navi Pillay savo įžanginėje kalboje, pasakytoje 23-oje Žmogaus teisių tarybos sesijoje, vykusioje 2013 m. gegužės mėn. Ženevoje, citavo minėtą 2012 m. rugsėjo 11 d. Parlamento rezoliuciją, prašė atlikti patikimus ir nepriklausomus tyrimus, nes jie – nepaprastai svarbus pirmasis žingsnis siekiant užtikrinti atskaitomybę, ir ragino valstybes užtikrinti, kad tai būtų prioritetas; |
P. |
kadangi JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais Ben Emmerson savo 2013 m. metinėje ataskaitoje (6) paminėjo Parlamento darbą ir pritarė keletui rekomendacijų, pateiktų pirmiau minėtoje 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliucijoje; |
1. |
labai apgailestauja dėl to, kad Taryba, Komisija, valstybių narių vyriausybės, šalys kandidatės ir asocijuotosios šalys, NATO ir Jungtinių Valstijų valdžios institucijos neįgyvendino minėjote 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliucijoje pateiktų rekomendacijų, ypač CŽV programų aukoms patyrus didelius pagrindinių teisių pažeidimus; |
2. |
mano, kad vykdant CŽV programas vyravusi nebaudžiamumo atmosfera sudarė sąlygas toliau daryti pagrindinių teisių pažeidimus įgyvendinant ES ir JAV kovos su terorizmu politiką – tai parodo ir vėliau atskleista JAV Nacionalinės saugumo agentūros sekimo programos masinio sekimo veikla ir įvairių valstybių narių sekimo įstaigų veikla, kurią šiuo metu tiria Parlamentas; |
Atskaitomybės procedūros valstybėse narėse
3. |
dar kartą ragina tas valstybes nares, kurios dar neįvykdė savo teigiamos pareigos atlikti nepriklausomus ir veiksmingus tyrimus dėl žmogaus teisių pažeidimų atsižvelgiant į visus naujus įrodymus ir atskleisti visą reikiamą informaciją apie visus įtartinus lėktuvų skrydžius, siejamus su CŽV jų teritorijoje vykdytomis operacijomis; ypač ragina valstybes nares ištirti, ar buvo vykdomos operacijos, per kurias įgyvendinant CŽV programą asmenys buvo laikomi jų teritorijoje įrengtose slaptose patalpose; ragina susijusias valstybes nares (Prancūziją, Italiją, Lietuvą, Lenkiją, Rumuniją ir Švediją) atsakyti į JT specialiųjų procedūrų laiškus; |
4. |
ragina Lietuvą atnaujinti baudžiamosios veikos tyrimą dėl CŽV slaptų kalinimo įstaigų ir atlikti kruopštų tyrimą atsižvelgiant į visus pateiktus faktinius įrodymus, visų pirma susijusius su EŽTT nagrinėjama Abu Zubaydah prieš Lietuvą byla; prašo Lietuvą leisti tyrėjams atlikti išsamų perdavimo skrydžių tinklo tyrimą ir susisiekti su asmenimis, kurie, kaip viešai žinoma, organizavo minėtus skrydžius arba dalyvavo juos organizuojant; prašo Lietuvos valdžios institucijas kalėjimo vietoje atlikti teismo apžiūrą ir išanalizuoti telefonų įrašus; ragina jas visapusiškai bendradarbiauti su EŽTT bylose Abu Zubaydah prieš Lietuvą ir ŽTSI prieš Lietuvą; ragina Lietuvą atnaujinant baudžiamosios veikos tyrimą apsvarstyti kitų galimų aukų paraiškas dėl statuso ir (arba) dalyvavimo tyrime; ragina Lietuvą visapusiškai atsakyti į kitų ES valstybių narių prašymus suteikti informaciją, ypač į Suomijos ombudsmeno prašymą suteikti informaciją apie skrydį ar skrydžius, kurie, kaip galimas perdavimo programos maršrutas, gali susieti Suomiją ir Lietuvą; ragina Lietuvos generalinį prokurorą remiantis Mustafos al-Hawsawio skundu atlikti baudžiamosios veikos tyrimą; |
5. |
ragina Rumunijos valdžios institucijas skubiai pradėti nepriklausomą, nešališką, nuodugnų ir veiksmingą tyrimą, nustatyti, kur yra dingę parlamentinio tyrimo dokumentai ir visapusiškai bendradarbiauti su EŽTT byloje al-Nashiri prieš Rumuniją; ragina Rumuniją visapusiškai laikytis su pagrindinėmis teisėmis susijusių įsipareigojimų; |
6. |
prašo Lenkiją toliau vykdyti savo tyrimą ir užtikrinti didesnį jo skaidrumą, visų pirma pateikti įrodymus apie konkrečius atliktus veiksmus, leisti aukų atstovams prasmingai atstovauti savo klientams suteikus jiems teisėtą prieigą prie visos susijusios įslaptintos medžiagos ir imtis veiksmų remiantis jau surinkta medžiaga; ragina Lenkijos valdžios institucijas vykdyti baudžiamąjį įsipainiojusio valstybinio veikėjo persekiojimą; ragina Lenkijos generalinį prokurorą skubos tvarka persvarstyti Walido Bin Attasho paraišką ir priimti sprendimą; ragina Lenkiją visapusiškai bendradarbiauti su EŽTT bylose al-Nashiri prieš Lenkiją ir Abu Zubaydah prieš Lenkiją; |
7. |
ragina Jungtinės Karalystės valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti vykdant esamus baudžiamosios veikos tyrimus ir užtikrinti, kad civiliniai ieškiniai būtų nagrinėjami visiškai skaidriai, siekiant užbaigti tyrimus ir ieškinius dėl užsienio piliečių perdavimo užjūrio šalims; prašo, kad Jungtinės Karalystės valdžios institucijos imtų vykdyti žmogaus teisių reikalavimus atitinkantį tyrimą dėl sulaikytų asmenų perdavimo, kankinimo ir netinkamo elgesio su jais užsienyje; |
8. |
ragina Italijos valdžios institucijas toliau dėti pastangas, kad būtų užtikrintas teisingumas dėl Italijos teritorijoje CŽV įvykdytų žmogaus teisių pažeidimų, primygtinai prašant išduoti Robertą Seldoną Lady ir reikalaujant išduoti 22 JAV piliečius, kuriems Italijoje paskelbtas apkaltinamasis nuosprendis; |
9. |
ragina Suomijos ombudsmeną skaidriai ir atsakingai užbaigti tyrimą ir šiuo tikslu ragina visas nacionalines valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti; prašo Suomiją ištirti visas hipotezes, leidžiančias įtarti Suomijos valstybės veikėjų dalyvavimą perdavimo programoje; |
ES institucijų atsakas
10. |
yra labai nusivylęs dėl Komisijos atsisakymo iš esmės reaguoti į Parlamento rekomendacijas ir mano, kad raštai, kuriuos Komisija išsiuntė valstybėms narėms, dėl jų bendro pobūdžio yra nepakankama priemonė siekiant užtikrinti atskaitomybę; |
11. |
pakartoja savo konkrečias rekomendacijas Komisijai:
|
12. |
ragina Lietuvos valdžios institucijas pasinaudoti pirmininkavimo ES Tarybai proga ir užtikrinti, kad Parlamento pranešime išdėstytos rekomendacijos būtų visapusiškai įgyvendintos, taip pat įtraukti šį klausimą į Teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) tarybos darbotvarkę iki Lietuvos pirmininkavimo pabaigos; |
13. |
pakartoja savo konkrečias rekomendacijas Tarybai:
|
14. |
ragina Tarybą ir Komisiją įtraukti į savo atitinkamas daugiametes programas po Stokholmo programos konkrečias priemones, skirtas teisinės valstybės principams užtikrinti ir atskaitomybei už pagrindinių teisių pažeidimus, visų pirma vykdomus žvalgybos tarnybų ir teisėtvarkos institucijų, užtikrinti, prašo Komisiją atskaitomybės klausimą įtraukti į konferencijos „Assises de la Justice“, kurią planuojama surengti 2013 m. lapkričio mėn., darbotvarkę; |
15. |
primena, kad siekiant užtikrinti Parlamento patikimumą labai svarbu iš esmės sustiprinti jo tyrimo teises nagrinėjant pagrindinių teisių pažeidimo atvejus ES, jos turėtų apimti visapusiškas galias išklausyti priesaiką davusius susijusius asmenis, įskaitant vyriausybių ministrus (7); |
16. |
prašo Eurokontrolę pripažinti, kaip tai padarė JAV federalinė aviacijos administracija, kad skrydžio maršruto duomenys jokiu būdu neturėtų būti laikomi konfidencialia informacija, ir atskleisti tokius duomenis, kad būtų galima veiksmingai vykdyti tyrimus; |
17. |
tikisi, kad atlikus JAV Nacionalinės saugumo agentūros stebėjimo programos ir stebėjimo organų įvairiose valstybėse narėse tyrimą bus pasiūlytos priemonės veiksmingai ir demokratinei parlamentinei žvalgybos tarnybų kontrolei užtikrinti, nes mano, jog būtina užtikrinti minėtų organų ir jų veiklos demokratinę priežiūrą taikant tinkamą vidaus, administracinę, nepriklausomą teisminę ir parlamentinę kontrolę; |
18. |
apgailestauja dėl to, kad ES valstybės narės nepadarė pažangos prisijungiant prie Tarptautinės konvencijos dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, išskyrus Lietuvą, kuri ją ratifikavo 2013 m. rugpjūčio mėn.; ragina tos konvencijos dar neratifikavusią 21 valstybę narę skubiai tai padaryti; |
19. |
ragina Airiją, Belgiją, Graikiją, Latviją, Lietuvą, Slovakiją ir Suomiją skubiai ratifikuoti JT konvencijos prieš kankinimą fakultatyvinį protokolą (angl. OPCAT); apgailestauja dėl labai ribotos paramos, skiriamos JT valdomam OPCAT specialiajam fondui, ir ragina ES valstybes nares ir Komisiją dideliais savanoriškai įnašais remti specialiojo fondo darbą; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant palengvinti nacionalinių prevencijos mechanizmų pagal OPCAT steigimą ir veikimą trečiosiose šalyse; |
20. |
prašo ES atidžiai patikrinti BJRM pažangą įgyvendinant EŽTT sprendimą byloje El-Marsi prieš buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, nes Ministrų komitetas šio sprendimo vykdymą susiejo su sustiprintu procesu atsižvelgiant į BJRM narystės siekį; primygtiniai ragina BJRM valdžios institucijas pradėti baudžiamosios veikos tyrimą dėl valstybės veikėjų bendrininkavimo El-Masri byloje ir patraukti atsakingus asmenis atsakomybėn; |
21. |
ragina JAV vyriausybę bendradarbiauti gavus bet kokius ES valstybių narių prašymus suteikti informacijos ar ekstradicijos prašymus, susijusius su CŽV programa; ragina ją nustoti taikyti itin griežtus apsauginio pobūdžio nurodymus, dėl kurių Gvantanamo įlankos kalėjimo kaliniams atstovaujantiems teisininkams neleidžiama atskleisti jokios informacijos apie jų slaptą kalinimą Europoje; ragina ją įgyvendinti savo planą greitai uždaryti Gvantanamo įlankos kalėjimą; |
22. |
ragina ES valstybes nares labiau stengtis perkelti iš Gvantanamo paleistus buvusius sulaikytus asmenis, kurie nėra Europos piliečiai ir kurie negali būti išsiųsti į savo gimtąsias šalis dėl gręsiančios mirties bausmės, kankinimų ar žiauraus ir nežmoniško elgesio (8); prašo ES atnaujinti 2009 m. bendras iniciatyvas ir sukurti Gvantanamo kalėjimo kalinių persikėlimo sistemą ES valstybėse narėse ir su naujuoju JAV specialiuoju įgaliotiniu dėl kalinių perkėlimo iš Gvantanamo Cliffordu Sloanu pradėti dialogą dėl konkrečių bendradarbiavimo planų; |
23. |
ragina Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūrą nedelsiant pradėti bendradarbiauti su Parlamentu ir suteikti prašomą informaciją apie skrydžių duomenis; |
24. |
ragina kitos kadencijos (2014–2019 m.) Parlamentą toliau vykdyti ir įgyvendinti Laikinajam komitetui suteiktus įgaliojimus ir tokiu būdu užtikrinti, kad būtų laikomasi jo rekomendacijų, išnagrinėti naujus duomenis, kurių gali atsirasti, ir visapusiškai naudotis savo tyrimo teisėmis ir jas plėtoti; |
o
o o
25. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
(1) Įskaitant buvusį CŽV biuro Romoje vadovą Jeffrey W. Castelli.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0309.
(3) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0231.
(4) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0500.
(5) A/HRC/13/42.
(6) Pagrindiniai principai siekiant užtikrinti valstybės pareigūnų atskaitomybę už šiurkščius arba sistemingus žmogaus teisių pažeidimus vykdant valstybines kovos su terorizmu iniciatyvas, A/HRC/22/52, 2013 m. kovo 1 d.
(7) Žr. Pasiūlymą dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų ir dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB panaikinimo (OL C 264 E, 2013 9 13, p. 41).
(8) 2012 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje ir Europos Sąjungos politiką šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (OL C 258 E, 2013 9 7, p. 8).
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/67 |
P7_TA(2013)0419
Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis (2013/2586(RSP))
(2016/C 181/12)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Europos keitimosi informacija modelis (EKIM)“(COM(2012)0735), |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą dėl 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (Priumo sprendimo), įgyvendinimo (COM(2012)0732), |
— |
atsižvelgdamas į Stokholmo programą, Vidaus saugumo strategiją ir ES vidaus saugumo informacijos valdymo strategiją, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos (1), |
— |
atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 87 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į klausimą Komisijai „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis (EKIM)“ (O-000067/2013 – B7-0501/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
A. |
kadangi Stokholmo programa pripažįstamas darnesnių ir tvirtesnių skirtingų priemonių, skirtų informacijai rinkti, tvarkyti ir keistis ja tarp teisėsaugos institucijų ES siekiant stiprinti ES piliečių saugumą, poreikis; |
B. |
kadangi Vidaus saugumo strategija raginama plėtoti visapusišką keitimosi informacija modelį; |
C. |
kadangi keitimasis informacija apie tarpvalstybinio masto nusikalstamą veiklą yra teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo ES pagrindas ir tai yra ypač svarbu vidinių sienų kontrolės neturinčioje erdvėje; kadangi tarpvalstybinio masto nusikaltimų ES daugėja, veiksmingo ir saugaus teisėsaugos institucijų keitimosi informacija poreikis, laikantis duomenų apsaugos ir pagrindinių teisių, tampa dar svarbesnis; |
1. |
pastebi, kad komunikatais apžvelgiamos skirtingos egzistuojančios tarpvalstybinio keitimosi informacija tarp teisėsaugos institucijų ES priemonės ir kanalai; mano, kad dabartinė skirtingų priemonių, kanalų ir įrankių visuma yra sudėtinga bei išskaidyta, todėl priemonės ES lygiu yra panaudojamos neveiksmingai, o demokratinė priežiūra yra nepakankama, kai kuriais atvejais pastebimas ir veiklos bei prieigos suteikimo vilkinimas; |
2. |
ragina Komisiją išanalizuoti ES ir nacionalinės teisės aktus, įskaitant (dvišalius) tarptautinius susitarimus, kuriais reglamentuojamas tarpvalstybinis keitimasis teisėsaugos informacija; pritaria Komisijai, kad norint įvertinti realią priemonių vertę reikalingi reikšmingesni statistiniai duomenys, ir ragina atlikti nepriklausomą turimų keitimosi informacija tarp ES teisėsaugos institucijų priemonių išorinį vertinimą, siekiant išmatuoti jų poveikį; |
3. |
remia Komisijos rekomendacijas dėl turimų priemonių ir kanalų supaprastinimo (standartinis Europolo kanalo panaudojimas ir nacionalinio vieno bendro informacinio punkto sukūrimas) bei dėl mokymų gerinimo ir informuotumo didinimo tarpvalstybinio keitimosi informacija srityje; tačiau yra nusivylęs dėl to, kad Komisija nepateikė ambicingesnės ir į ateitį orientuotos vizijos, ką padaryti buvo raginama Stokholmo programoje bei Vidaus saugumo strategijoje, o tai galėtų tapti politinių diskusijų dėl teisėsaugos institucijų dalijimosi duomenimis ES formavimo ir optimizavimo pradžia, užtikrinant patikimą duomenų apsaugos ir privatumo lygmenį; primygtinai ragina Komisiją pateikti tokią viziją, sukuriant tinkamus ES teisėsaugos institucijų keitimosi informacija pagrindus, paremtus tokiais principais kaip būtinumas, proporcingumas, veiksmingumas ir atskaitomybė, įskaitant tinkamą prieigos principo įvertinimą bei atitikmenų koncepciją; |
4. |
kviečia Europos komisiją siekiant daugiau veiksmingumo išnagrinėti galimybę automatizuoti rankiniu būdu vykdomas procedūras, kuriomis įgyvendinamos naudojamos priemonės, pagal Keitimosi informacija ir duomenų apsaugos darbo grupėje kelių valstybių narių atliktų tyrimų rezultatus, ir apsvarstyti galimybę taikyti bendrą keitimosi informacija formatą, kad būtų pagreitintas užklausų, į kurias buvo atsakyta teigiamai, apdorojimas; |
5. |
atkreipia dėmesį, kad skirtingomis tarpvalstybinio keitimosi teisėsaugos informacija priemonėmis, įskaitant tarpvalstybinės prieigos prie nacionalinių duomenų bazių suteikimą, sukuriamas „išskaidytas“ ir neaiškus duomenų apsaugos režimas, dažnai paremtas mažiausiais bendrais reikalavimais ir nevientisu požiūriu; šiuo klausimu pakartoja savo poziciją, pagal kurią siūlomą Duomenų apsaugos direktyvą reikėtų patvirtinti kuo greičiau; |
6. |
ragina Komisija siekiant sutvirtinti ir tobulinti keitimosi informacija modelį imtis priemonių, skirtų veiksmingai sistemai užtikrinti, taip pat duomenų apsaugos tikslais, kaip tai nurodyta Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonėje, pasitelkiant pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europolo ir panaikinančio Sprendimą 2009/371/TVR pateiktą orientacinį pagrindą; |
7. |
pastebi, kad vis daugiau valstybių narių Priumo sprendimas tapo įprastine priemone, taikoma tarpvalstybinio masto policijos bendradarbiavimo srityje ir tiriant nusikaltimus; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse įgyvendinant Priumo sprendimą gerokai atsiliekama; pritaria Komisijai, kad priemonių nereikėtų vystyti toliau, kol nebus visapusiškai įgyvendintas Priumo sprendimas; ragina atitinkamas valstybes nares visapusiškai ir tinkamai įgyvendinti Priumo sprendimą, kad jį būtų galima panaudoti visu pajėgumu; |
8. |
atkreipia dėmesį, kad Priumo sprendimas buvo patvirtintas buvusio trečiojo ramsčio srityje, o jam įgyvendinti trūksta tinkamos Parlamento demokratinės priežiūros ir kontrolės; ragina Komisiją neatidėliojant pateikti pasiūlymus, kuriais egzistuojančios tarpvalstybinio policijos bendradarbiavimo priemonės, patvirtintos buvusio trečiojo ramsčio srityje – Priumo sprendimas ir Švedijos iniciatyva – būtų įtrauktos į teisinį Lisabonos sutarties pagrindą; |
9. |
primena, kad bendri Europos policijos mokymai prisideda sutvirtinant policijos pajėgų tarpusavio pasitikėjimą, taigi pagerina keitimąsi informacija ir tarptautinį bendradarbiavimą, todėl jie turi išlikti ir būti skatinami; |
10. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
(1) OL C 264 E, 2013 9 13, p. 1.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/69 |
P7_TA(2013)0420
Diskriminacija dėl kastos
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (2013/2676(RSP))
(2016/C 181/13)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai Indijoje (1), 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris Indijoje (2), 2007 m. vasario 1 d. rezoliuciją dėl dalitų žmogaus teisių padėties Indijoje (3), 2012 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl metinio pranešimo apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje ir Europos Sąjungos politiką šioje srityje, įskaitant poveikį strateginei ES žmogaus teisių politikai (4), |
— |
atsižvelgdamas į tarptautines žmogaus teisių konvencijas, įskaitant Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir Rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto bendrą rekomendaciją XXIX, |
— |
atsižvelgdamas į Žmogaus teisių tarybos paskelbtą JT veiksmingo diskriminacijos dėl darbo ir kilmės panaikinimo principų ir rekomendacijų projektą (5), |
— |
atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro didelį susirūpinimą, pastabas ir rekomendacijas diskriminacijos dėl priklausymo kastai klausimu, |
— |
atsižvelgdamas į naujausias JT sutartimis įsteigtų organų ir pagal JT specialias procedūras paskirtų įgaliotų asmenų rekomendacijas diskriminacijos dėl priklausymo kastai klausimu, |
— |
atsižvelgdamas į specialiojo pranešėjo šiuolaikinių rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų klausimais 2011 m. gegužės 24 d. ataskaitą (6), taip pat šalių, kurioms būdinga kastų sistema, visuotinius periodinius vertinimus, |
— |
atsižvelgdamas į Parlamento tyrimą „Žmogaus teisių ir skurdo klausimų peržiūra: ES kovos su diskriminacija dėl kastos veiksmai“, |
— |
atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (O-000091/2013 – B7-0507/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
A. |
kadangi kasta susijusi su socialiniais ir religiniais aspektais, pavyzdžiui, Azijoje kastų sistemai nepriklausantys asmenys laikomis nešvariais ir neliečiamais iš prigimties, taip pat kadangi apskritai kasta susijusi su nelanksčia visuomenės socialinio susiskirstymo į grupes pagal asmenų kilmę ir profesiją sistema; kadangi diskriminacija dėl darbo ir kilmės (šiai apibrėžčiai būdinga didesnė aprėptis, todėl JT jai teikia pirmenybę) – tai diskriminacijos forma, kurią draudžia tarptautinė žmogaus teisių teisė, kaip teigiama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte, Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, Tarptautinėje konvencijoje dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Vaikų teisių konvencijoje ir Tarptautinės darbo organizacijos konvencijoje Nr. 111; |
B. |
kadangi 2011 m. birželio mėn. JT specialusis pranešėjas rasizmo klausimais Githu Muigai pabrėžė, kad būtina vengti nustatyti bet kokią skirtingų diskriminacijos apraiškų hierarchiją, net jei šios apraiškos gali būti skirtingos pagal pobūdį ir mastą ir tai lemia istorinės, geografinės ir kultūrinės aplinkybės, įskaitant romų bendruomenę Europoje ir kastų sistemos aukas Afrikoje, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose; |
C. |
kadangi nepaisant priemonių, kurių ėmėsi kai kurių šalių, kurioms būdinga kastų sistema, vyriausybės, kad suteiktų konstitucinę ir teisinę apsaugą ir specialių kovos su diskriminacija dėl priklausomybės kastai ir neliečiamumu priemonių, diskriminacija dėl priklausymo kastai tebėra paplitusi ir daro nuolatinį poveikį maždaug 260 milijonų žmonių visame pasaulyje; |
D. |
kadangi diskriminacija dėl priklausymo kastai egzistuoja daugelyje pasaulio valstybių, o daugiausiai šios diskriminacijos aukų yra Pietų Azijoje; vis dėlto, kadangi ir kitose pasaulio vietose, įskaitant Afriką, Artimuosius Rytus ir diasporos bendruomenę, yra daug jos aukų; |
E. |
kadangi teisės aktų ir politikos priemonių neįgyvendinimas ir veiksmingų teisės gynimo priemonių ir veiksmingai funkcionuojančių valstybės institucijų, įskaitant teismines institucijas ir policiją, trūkumas yra didžiausios kliūtys, trukdančios panaikinti diskriminaciją dėl priklausymo kastai; |
F. |
kadangi daugelyje šalių, kuriose patiriama diskriminacija, vis dar neišspręstas suskirstytų duomenų teikimo klausimas ir nepriimti reikiami specialūs teisės aktai ir priemonės siekiant apsaugoti nuo diskriminacijos dėl priklausymo kastai; |
G. |
kadangi nepaisant vyriausybių ir, vis dažniau, kai kurių tarptautinių agentūrų pastangų, kastų atstovai tebepatiria nepaprastai didelę socialinę atskirtį, skurdą, prievartą, atskyrimą, fizinę prievartą ir įžeidinėjimus, susijusius su išankstiniu nusistatymu ir švarumo bei nešvarumo sąvoka; |
H. |
kadangi neliečiamumo praktika lieka plačiai paplitusi ir įgyja naujų formų; kadangi diskriminaciją patiriančioms bendruomenėms ribojamos galimybės dalyvauti politiniame gyvenime ir jos labai diskriminuojamos darbo rinkoje; |
I. |
kadangi keliose šalyse, pvz., Indijoje, privalomi pozityvūs veiksmai iš dalies padėjo integruoti dalitus į viešąjį sektorių, tačiau kadangi trūksta apsaugos nuo diskriminacijos darbo rinkoje ir privačiame sektoriuje priemonių atskirtis ir nelygybė vis didėja; |
J. |
kadangi, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) duomenimis, didžioji dauguma priverstinio darbo aukų Pietų Azijoje priklauso vadinamosioms išvardytosioms kastoms ir gentims; kadangi priverstinis darbas ir darbas už skolas ypač paplitęs žemės ūkyje, kasyboje ir drabužių siuvimo pramonėje, kurios tiekia gaminius daugeliui daugiašalių ir Europos bendrovių; |
K. |
kadangi nediskriminavimas darbe yra vienas iš keturių pagrindinių darbo teisių ir yra įtrauktas į tokias tarptautines verslo gaires ir sistemas, kaip JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, EBPO gairės ir ISO 26000 socialinės atsakomybės gairių standartas –pastarajame dokumente diskriminacija dėl priklausymo kastai konkrečiai nurodyta kaip sunkios formos diskriminacija; |
L. |
kadangi šalių, kurioms būdinga kastų sistema, vyriausybės ir valdžios institucijos raginamos susipažinti su JT veiksmingo diskriminacijos dėl darbo ir kilmės panaikinimo principų ir rekomendacijų projektu ir imtis visų būtinų priemonių siekiant panaikinti diskriminaciją dėl priklausymo kastai ir užkirsti jai kelią, išspręsti teisės aktų įgyvendinimo spragų klausimą federalinio, valstybės, regiono ir vietos lygmenimis, kad būtų įgyvendinami, iš dalies keičiami ar pradedami taikyti specialūs teisės aktai ir politikos priemonės dėl dalitų ir panašių grupių, kurioms būdinga kastų sistema, teisių apsaugos ir propagavimo; |
1. |
smerkia nuolatinius žmogaus teisių pažeidimus, vykdomus prieš asmenis, patiriančius diskriminaciją dėl kastų hierarchijos ir dėl priklausymo kastai, įskaitant atsisakymą užtikrinti lygybę, galimybes naudotis teisine sistema ir užimtumo galimybes, nuolatinę segregaciją ir dėl priklausymo kastai kylančias kliūtis užtikrinti pagrindines žmogaus teises ir raidą; |
2. |
mano, kad reikėtų vengti nurodyti kastą tapatybės kortelėse, nes tai prieštarauja lygybės ir socialinio judumo principams; |
3. |
teigiamai vertina JT specialiojo pranešėjo rasizmo klausimais Githu Muigai ataskaitą ir pabrėžia, kad visoms diskriminacijos dėl priklausymo kastai aukoms visame pasaulyje turėtų būti skiriamas vienodas dėmesys ir vienoda apsauga; pabrėžia, kad apskritai visų formų rasizmo ir diskriminacijos problemos turėtų būti sprendžiamos skiriant tokį pat dėmesį ir taip pat ryžtingai, taip pat ir Europoje; |
4. |
reiškia rimtą susirūpinimą, kad dėl savo socialinės atskirties dalitų ir panašios diskriminaciją patiriančios bendruomenės patiria didelį skurdą, yra atskiriamos nuo vystymosi proceso ar gauna iš jo mažesnę naudą; pabrėžia, kad tai trukdo joms dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir valdyme ir naudingai dalyvauti viešajame ir pilietiniame gyvenime; |
5. |
vis dar nerimauja dėl nemažėjančio didelio žiauraus elgesio ir tradicinio elgesio su neliečiamaisiais atvejų (apie kuriuos pranešta ir apie kuriuos nepranešta) skaičiaus šalyse, kurioms būdinga kastų sistema, įskaitant Indiją, ir plačiai paplitusio nusikaltimų prieš dalitus ir kitų žmogaus teisių pažeidimų dėl priklausymo kastai vykdytojų nebaudžiamumo; primena, kad tam tikrose šalyse tokios diskriminacijos vykdytojai gali būti labai aukštas pareigas užimantys valdžios atstovai; |
6. |
dar kartą reiškia didelį susirūpinimą dėl smurto prieš dalites ir kitas moteris iš panašių bendruomenių, kurioms būdinga kastų sistema (šios moterys dažnai nepraneša apie patirtą smurtą, bijodamos grėsmių savo asmeniniam saugumui arba socialinės atskirties), dėl daugialypės ir susikertančios diskriminacijos dėl priklausymo kastai, dėl lyties ir religijos, kuri daro įtaką dalitėms moterims ir mažumų bendruomenių moterims, dėl kurio prievarta keičiamas tikėjimas, vykdomi pagrobimai, prievartinė prostitucija, dominuojančių kastų vyrai naudoja seksualinę prievartą; |
7. |
pabrėžia, kad būtina skatinti pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynėjams, dirbantiems su žmonėmis, kurie patyrė diskriminaciją dėl priklausymo kastai, palankią aplinką siekiant užtikrinti jų saugumą ir išvengti bet kokio jų darbo trukdymo, niekinimo ar apribojimo; pabrėžia, kad tokia aplinka turėtų apimti finansavimo galimybes, bendradarbiavimą su JT žmogaus teisių organais ir Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (Ecosoc) pripažinimą; |
8. |
ragina ES propaguoti JT veiksmingo diskriminacijos dėl darbo ir kilmės panaikinimo principų ir rekomendacijų projektą, kaip orientacinį pagrindą diskriminacijai dėl priklausymo kastai panaikinti, ir siekti, kad šį projektą patvirtintų JT Žmogaus teisių taryba; |
9. |
ragina Komisiją pripažinti kastų klausimą kaip atskirą diskriminacijos rūšį, turinčią socialinį ir religinį pagrindą, ir spręsti šią problemą kartu su kitų rūšių diskriminacijos, pvz., diskriminacijos dėl etninės priklausomybės, rasės, kilmės, religijos, lyties ar seksualumo, problemomis, ES dedant pastangas kovoti su visų formų diskriminacija; ragina ES savo politikos kryptyse ir programose žmones, kurie diskriminuojami dėl priklausymo kastai, laikyti aiškiai apibrėžta grupe; |
10. |
ragina Komisiją ir Europos išorinių veiksmų tarnybą (EIVT) nuostatas dėl kovos su diskriminacija dėl priklausymo kastai įtraukti į ES teisės aktus, politikos priemones ir programavimo dokumentus ir priimti jų įgyvendinimo veiklos gaires; ragina EIVT gerinti stebėseną ir vertinimo mechanizmus, kad būtų veiksmingai vertinamas ES veiksmų poveikis žmonių, kurie patiria šios formos diskriminaciją, padėčiai; |
11. |
siūlo ES sistemingai vertinti prekybos ir (arba) investicijų susitarimų poveikį grupėms, kurios patiria diskriminaciją dėl priklausymo kastai, ir spręsti šias problemas kartu su pramonės atstovais, valstybinėmis institucijomis ir atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis; |
12. |
ragina diskriminaciją dėl priklausymo kastai kaip žmogaus teisių klausimą įtraukti į būsimas ES žmogaus teisių politikos priemones, strategijas ir veiksmų planus; |
13. |
ragina Komisiją skirti daugiau paramos plėtros projektams, kuriais siekiama kovoti su diskriminacija dėl priklausymo kastai kaip su dideliu ir skurdą didinančiu žmogaus teisių pažeidimu, ir atsižvelgti į šios formos diskriminaciją visuose projektuose, kuriuos įgyvendinant didžiausias dėmesys skiriamas švietimui, moterims, galimybėms kreiptis į teismą, politiniam dalyvavimui ir darbui atitinkamose šalyse; |
14. |
ragina Komisiją sukurti kastų problemų sprendimo metodus ir juos taikyti humanitarinės krizės metu ir užtikrinti, kad humanitarinė pagalba būtų teikiama visoms atskirtį patiriančioms grupėms, įskaitant žmones, patiriančius diskriminaciją dėl priklausymo kastai; |
15. |
ragina ES aukščiausiu lygmeniu iškelti diskriminacijos dėl priklausymo kastai klausimą ir aptarti jį su šalių, kuriuose ši problema egzistuoja, vyriausybėmis per dvišalius ir kitus tarptautinius susitikimus; |
16. |
ragina EIVT gerinti savo politiką ir žmogaus teisių dialogus, skatinti bendras iniciatyvas su valstybių, tokių kaip Indija, Nepalas, Pakistanas, Bangladešas, Šri Lanka, kuriose yra tradicinio elgesio su vadinamaisiais neliečiamaisiais apraiškų ir nuo jo kenčia diskriminacijos dėl priklausymo kastai poveikį patiriančios bendruomenės, vyriausybėmis, ir minėtomis iniciatyvomis siekti panaikinti diskriminaciją dėl priklausymo kastai ir apskritai kovoti su diskriminacija dėl darbo ir kilmės, kurios esama įvairiose šalyse, įskaitant Jemeną, Mauritaniją, Nigeriją, Senegalą, Somalį; primena, kad diskriminacija dėl priklausymo kastai liko nepaminėta sutartyse su daugeliu iš šių valstybių; |
17. |
ragina Komisiją ir EIVT įtraukti nuostatą dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai į visus prekybos ir asociacijos susitarimus; |
18. |
rekomenduoja ES skatinti nediskriminavimo ir įtraukią politiką bei procedūras vykdant verslo veiklą su šalimis, kurioms būdinga kastų sistema, įskaitant pozityvius veiksmus dalitų ir panašų poveikį rinkoje ir privačiame sektoriuje patiriančių asmenų atžvilgiu; |
19. |
ragina ES skatinti reguliarias išsamias konsultacijas su pilietine visuomene diskriminacijos dėl priklausymo kastai klausimu ir skirti tinkamus išteklius pilietinės visuomenės organizacijoms, kovojančioms su diskriminacija dėl priklausymo kastai; |
20. |
ragina ES skatinti parengti kastų klausimą sprendžiančią vystymosi darbotvarkę po 2015 m. siekiant mažinti dėl priklausymo kastai atsirandančius ar netgi didėjančius skirtumus, kadangi tai svarbus ir pamatuojamas tikslas siekiant užtikrinti, kad diskriminacijos dėl priklausymo kastai problema būtų aiškiai sprendžiama kaip pagrindinis struktūrinis skurdą lemiantis veiksnys ir pagrindinė struktūrinės nelygybės priežastis; |
21. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų v Generaliniam Sekretoriui ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai. |
(1) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0512.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0031.
(3) OL C 250 E, 2007 10 25, p. 87.
(4) OL C 258 E, 2013 9 7, p. 8.
(5) A/HRC/11/CRP.3.
(6) A/HRC/17/40.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/73 |
P7_TA(2013)0421
2012 m. Peticijų komiteto veiklos metinė ataskaita
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2012 m. Peticijų komiteto veiklos (2013/2013(INI))
(2016/C 181/14)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10 ir 11 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24, 227, 228, 258 ir 260 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 202 straipsnio 8 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A7-0299/2013), |
A. |
kadangi pagal Sutarties Protokolą Nr. 30 Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privaloma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; kadangi toje pačioje Sutartyje taip pat nustatytas teisinis pagrindas ES tapti Europos žmogaus teisių konvencijos šalimi ir pradėti taikyti Europos piliečių iniciatyvą; |
B. |
kadangi Peticijų komitetas turi pareigą nuolat persvarstyti ir, kai įmanoma, stiprinti savo vaidmenį, pirmiausia susijusį su demokratinių principų, pvz., aktyvesnio piliečių dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese, skaidrumo didinimo ir atskaitomybės, plėtojimu; kadangi vykdydamas savo nuolatinę veiklą Komitetas artimai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, Komisija, Europos ombudsmenu ir kitomis įstaigomis siekdamas užtikrinti, kad būtų visapusiškai – formaliai ir turinio požiūriu – laikomasi ES teisės; |
C. |
kadangi 2012 m. Peticijų komitetas užregistravo 1 986 peticijas, didžiąja dalimi susijusias su pagrindinių teisių, aplinkos apsaugos, vidaus rinkos, ekonominės ir socialinės krizės temomis; kadangi 1 406 peticijos buvo paskelbtos priimtinomis, iš kurių 853 buvo perduotos Komisijai, kad ji pagal Sutarties 258 ir 260 straipsnius atliktų tolesnius tyrimus, o 580 peticijų buvo paskelbtos nepriimtinomis; kadangi mažiausiai penkių 2012 m. pateiktų peticijų klausimai pagal Sutarties 258 ir 260 straipsnius buvo perduoti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui; kadangi 2011 m. rugsėjo 14 d. sprendime byloje T-308/07 aiškiai pažymėta, kad Parlamento procedūriniams sprendimams, susijusiems su peticijų atvejais, taip pat taikoma teisminė kontrolė; kadangi, kalbant apie šiame pranešime pateiktą statistinę analizę, didžioji dalis peticijų susijusios su visa ES (27,3 proc.), po to eina su Ispanija (15,0 proc.), Vokietija (12,5 proc.) ir Italija (8,6 proc.) susiję atvejai; |
D. |
kadangi, kai tai susiję su pagrindinėmis teisėmis, 2012 m. komitetas daug dėmesio skyrė neįgaliųjų teisėms, vaikų teisėms, vartotojų teisėms, nuosavybės teisėms, laisvo judėjimo teisėms nediskriminuojant jokiu pagrindu, saviraiškos laisvės ir privatumo apsaugai ir teisei turėti galimybę susipažinti su dokumentais ir gauti informaciją, taip pat teisėms į laisvę burtis į politines asociacijas ir stoti į profesines sąjungas; kadangi dėl padėties, kurią lėmė ekonominė krizė, pateikta nemažai peticijų, susijusių su socialinėmis, pvz., būsto ir užimtumo, problemomis bei netinkamu bankų sektoriaus elgesiu indėlininkų atžvilgiu; |
E. |
kadangi piliečių pateiktose peticijose yra įrodymų, kad piliečiai vis dar diskriminuojami dėl negalios, priklausymo mažumų grupei ar tam tikrai etninei grupei, lyties, amžiaus ar lytinės orientacijos; |
F. |
kadangi kovai su diskriminacija taikomos ES iniciatyvos, pvz., 2011 m. ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai, privalo būti tinkamai patvirtintos nacionalinėse strategijose ir nuolat peržiūrimos ir kontroliuojamos atsižvelgiant į kintančią ekonominę ir socialinę padėtį; |
G. |
kadangi kalbant apie aplinkos apsaugą taršos ir neteisėtų veiksmų aplinkos srityje keliama grėsmė niekada negali būti perdėta, nes kyla pavojus biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat visuomenės sveikatai, ir visos šios grėsmės gali turėti ilgalaikių ir dažnai gyvybei pavojingų padarinių; kadangi, kai tai susiję su biologine įvairove, kai kurios valstybės narės iki šiol nėra nei apibrėžusios minimalių saugomų tinklo Natura 2000 teritorijų visumos, nei visapusiškai įgyvendinusios jų veiksmingos apsaugos; kadangi turėtų būti tinkamai atsižvelgta į kovos su tarša ir klimato kaita tikslus; kadangi 2012 m. komitetas skyrė daug dėmesio teisės aktų dėl atliekų ir vandens įgyvendinimui, taip pat ir projektų bei veiklos, susijusios su aplinka ir visuomenės sveikata, poveikio vertinimui; |
H. |
kadangi turime išsaugoti savo gamtos išteklius, kad užtikrintume Žemės ateitį; kadangi technologinėms inovacijoms, pvz., GMO ir nanotechnologijoms, turi būti taikomas atsargumo principas; |
I. |
kadangi, kalbant apie atliekų tvarkymo klausimą, tiriamojo vizito į Italiją metu pabrėžta, kad visos reikiamos Italijos valdžios institucijos turi skubiai rasti ilgalaikį atliekų tvarkymo reikmių Romos provincijoje problemos sprendimą ir taip būtų užtikrinta pagarba piliečių sveikatai ir orumui; kadangi, nežiūrint į tai, kad ekstremalioji padėtis Neapolio mieste baigėsi, Kampanijos regione tebesusiduriama su daugybe iššūkių, susijusių su visapusišku požiūriu į atliekų valdymą, dėl Direktyvoje 2008/98/EB (Atliekų pagrindų direktyva) ir ESTT 2012 m. kovo mėn. sprendime nustatytos atliekų hierarchijos; |
J. |
kadangi, nors Komisija gali išsamiai patikrinti įvertinimą, ar laikomasi ES teisės nuostatų, tik tuomet, kai nacionalinės valdžios institucijos būna priėmusios galutinį sprendimą, svarbu – ypač kai tai susiję su aplinkos apsaugos klausimais – ankstyvuoju etapu įsitikinti, ar vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos teisingai taiko visus atitinkamus pagal ES teisę numatytus procedūrinius reikalavimus, įskaitant atsargumo principo įgyvendinimą; |
K. |
kadangi komiteto pastangomis Parlamentas priskyrė vandenį prie viešųjų gėrybių; kadangi Europos piliečių iniciatyva „Teisė į vandenį“ – tai pirmoji iniciatyva, pasiekusi milijono Europos piliečių parašų ribą; |
L. |
kadangi reikia sustabdyti tolesnį negrįžtamą biologinės įvairovės nykimą, ypač paskirtose tinklo Natura 2000 teritorijose; kadangi valstybės narės įsipareigojo užtikrinti pagal Direktyvą 92/43/EEB (Buveinių direktyva) ir Direktyvą 79/409/EEB (Paukščių direktyva) nustatytų specialių saugomų teritorijų apsaugą; |
M. |
kadangi 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliucijoje dėl naujos tvarios ir konkurencingos plieno pramonės (1), kuri buvo pagrįsta gauta peticija, Parlamentas pasisakė už principo „teršėjas moka“ taikymą; |
N. |
kadangi nepaisant tarpinstitucinio Europos Parlamento ir Komisijos susitarimo pastaroji nenoriai teikia tikslią informaciją apie jos svarstymų pobūdį ir priimamus sprendimus vykdant pažeidimų tyrimo procedūras, susijusias su peticijomis ir su aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimu; kadangi tai kelia didelį susirūpinimą, nes gali būti padaryta neatitaisoma žala ir sukeltas pražūtingas poveikis mūsų ekosistemoms ir sveikatai; kadangi ES institucijos turėtų teikti daugiau informacijos ir užtikrinti ES piliečiams didesnį skaidrumą; |
O. |
kadangi 2013 m. buvo paskelbti Europos piliečių metais ir būtent ES piliečiai ir gyventojai individualiai arba priklausydami asociacijoms gali gerai įvertinti Europos Sąjungos taikomų teisės aktų veiksmingumą ir pranešti apie galimas spragas, kurios pablogina tinkamą teisės aktų įgyvendinimą ir visapusišką naudojimąsi teisėmis; kadangi turėtų būti tinkamai atsižvelgta į Europos vartotojų darbotvarkę pasitikėjimui ir augimui skatinti; kadangi pagrindinė prielaida tam užtikrinti yra patogios galimybės piliečiams gauti informacijos apie Europos Sąjungos teisės aktus sudarymas; |
P. |
kadangi dėl šios priežasties 2012 m. Peticijų komitetas itin daug laiko ir pastangų skyrė diskusijoms apie Europos pilietybės sąvokos reikšmę, kuri yra glaudžiai susijusi su visapusiška judėjimo laisve ir laisve gyventi ES, kaip apibrėžta SESV III dalyje, tačiau kuri apima ir daug kitų teisių ir yra naudinga iš savo gimtosios šalies neišvykstantiems piliečiams; kadangi peticijose pateikiama įrodymų, kad Sąjungos piliečiai ir gyventojai vis dar susiduria su plačiai paplitusiomis ir akivaizdžiomis kliūtimis, naudodamiesi savo tarpvalstybinėmis teisėmis, ši padėtis tiesiogiai ir kiekvieną dieną daro poveikį daugybės namų ūkių gyvenimams ir gerovei; |
Q. |
kadangi peticijų procedūra gali papildyti kitas piliečiams prieinamas ES priemones, pvz., galimybę teikti skundus Europos ombudsmenui arba Komisijai; kadangi Peticijų komitetas artimai bendradarbiauja su Europos ombudsmenu, kitais Parlamento komitetais, Europos Sąjungos įstaigomis, pareigūnais ir tinklais bei su valstybėmis narėmis; |
R. |
kadangi peticijų procedūra gali ir turėtų toliau papildyti kitas piliečiams prieinamas teisių gynimo priemones, pvz., skundų pateikimą Komisijai arba Europos ombudsmenui; kadangi būtent SOLVIT yra svarbi priemonė, kuria gali naudotis ES piliečiai, siekdami greitai išspręsti dėl viešųjų institucijų netinkamai taikomų vidaus rinkos teisės aktų kylančias problemas; kadangi dėl to turi būti siekiama pažangos bendrai nagrinėjant vartotojų ir jų asociacijų pateiktus teisinius ieškinius; kadangi viename internetiniame portale „Naudokitės savo teisėmis“ (angl. Exercise your rights) patalpinta piliečiams, norintiems pateikti skundus, svarbi informacija dėl teisėto ES teisės aktų taikymo; |
S. |
kadangi visiems ES piliečiams ir nuolatiniams gyventojams pagal Sutarties nuostatas suteiktos teisės teikti peticijas veiksmų sritis ir modus operandi skiriasi nuo kitų teisės gynimo priemonių, kuriomis jie gali naudotis, pvz., nuo skundų teikimo Komisijai ar ombudsmenui; |
T. |
kadangi būtina skatinti piliečių dalyvavimą Europos Sąjungos sprendimų priėmimo procese, kad būtų stiprinamas jo teisėtumas ir atskaitomybė už jį; |
U. |
kadangi 2012 m. balandžio 1 d. įsigaliojo nauja dalyvaujamosios demokratijos priemonė „Europos piliečių iniciatyva“, kurią taikant viso per metus buvo užregistruota šešiolika iniciatyvų; kadangi įvairūs Europos piliečių iniciatyvų iniciatoriai kelia aktualias problemas, susijusias su techninėmis faktinio parašų rinkimo kliūtimis; kadangi Peticijų komitetui tenka labai svarbus vaidmuo organizuojant viešuosius klausymus dėl sėkmingų iniciatyvų; |
V. |
kadangi ir toliau yra akivaizdu, kad trūksta aiškios struktūros ir plačiai žinomos informacijos bei ES piliečių informuotumo apie jų teises; kadangi dėl to kyla lemiamų kliūčių aktyviai naudotis ES pilietybe; kadangi atsižvelgdamos į tai valstybės narės turėtų stropiau vykdyti savo pareigą teikti informaciją ir skatinti informuotumą; |
W. |
kadangi Europos piliečiai ir gyventojai teisėtai gali tikėtis, kad problemos, dėl kurių jie kreipiasi į Peticijų komitetą, bus išspręstos be nepagrįsto delsimo vadovaujantis Europos Sąjungos teisine sistema ir ypač kad komiteto nariai galės ginti peticijos pateikėjo natūralią gamtinę aplinką, sveikatą, judėjimo laisvę, orumą ir pagrindines teises bei laisves; kadangi komiteto veiklos veiksmingumas daugiausia yra greito reagavimo ir atidaus jo sekretoriato darbo rezultatas ir jis galėtų būti toliau gerinamas, pirmiausia optimizuojant laiką, kurį trunka peticijų svarstymas, ir susisteminant jų vertinimo procedūrą; kadangi – atsižvelgiant į nuolat didėjantį kasmet gaunamų peticijų skaičių – šiuo tikslu turėtų būti skiriama daugiau išteklių ir komiteto posėdžių laiko; kadangi būtinai reikia užtikrinti peticijų svarstymo tęstinumą nepaisant kadencijų kaitos ir jos lemiamų personalo pokyčių; kadangi keletą peticijų yra pateikusios F. Franko režimo aukos ir šios peticijos susijusios su Ispanijoje pagrobtais vaikais; |
X. |
kadangi kai kurios peticijos vis dar nagrinėjamos Komisijos, Parlamento, Europos Teisingumo Teismo ir nacionalinių valdžios institucijų nerandant jokio sprendimo, peticijos pateikėjų padėtis lieka neaiški ir nėra jokių nagrinėjimo užbaigimo ženklų; |
Y. |
kadangi gerokai padaugėjo peticijų, susijusių su pagrindinių demokratinių teisių ir teisinės valstybės principų, kurie valstybėse narėse saugomi pagal Europos Sąjungos sutartį, pažeidimais – tai rodo, kad Europos Sąjungos piliečiai vis labiau pasitiki Bendrijos institucijomis, kaip savo pagrindinių teisių saugotojomis; |
Z. |
kadangi asmenys ir vietos bendruomenės, taip pat savanorių organizacijos ir įmonės gali tinkamai įvertinti jiems taikomų Europos Sąjungos teisės aktų veiksmingumą ir atkreipti dėmesį į galimas spragas, kurias būtina analizuoti siekiant užtikrinti geresnį, vienodesnį ir lengviau palyginimą ES teisės įgyvendinimą visose valstybėse narėse; |
1. |
atkreipia dėmesį, kad 2012 m. iš Europos Sąjungos piliečių ir nuolatinių gyventojų gautose peticijose dėmesys koncentruojamas į tariamus ES teisės aktų pažeidimus pagrindinių teisių, aplinkos, vidaus rinkos ir nuosavybės teisių srityse; mano, kad peticijose pateikiama įrodymų, kad vis dar pasitaiko dažnų ir plačiai paplitusių nepilno perkėlimo į nacionalinę teisę arba netinkamų ES teisės aktų taikymo atvejų; |
2. |
pažymi, kad pagrindinės teisės ir toliau išlieka svarbiausia pateiktų peticijų tema, smarkiai padaugėjo ir klausimų, susijusių su neįgaliųjų teisėmis, vaikų teisėmis, nuosavybės teisėmis, teise laisvai judėti, įskaitant teisių į socialinę apsaugą perkėlimą nepatiriant jokios diskriminacijos jokiu pagrindu, žodžio laisvės ir privatumo apsauga, asociacijų laisve ir teise turėti galimybę susipažinti su dokumentais ir informacija; ragina valstybes nares teisingai taikyti ir gerbti šias teises, kaip nustatyta Sutartyje, ir ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių, kuriomis būtų siekiama reikalavimų nesilaikančias valstybes nares priversti panaikinti atotrūkį tarp nacionalinių teisės aktų ir ES piliečių pagrindinių teisių; mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti teisei į istorinę atmintį ir teisei į tiesą, teisingumą ir žalos atlyginimą šeimoms, nukentėjusioms nuo F. Franko diktatūros režimo, bei pagrobtų Ispanijos vaikų teisei sužinoti savo biologinius tėvus; |
3. |
mano, kad, jei Europos Parlamentas pradėtų naudoti sąveikų interneto vadovą, kaip tai yra padaręs Europos ombudsmenas, būtų galima sumažinti peticijų, teikiamų temomis, kurios nepatenka į ES veiklos sritį, skaičių; |
4. |
patvirtina, kad Peticijų komitetas atlieka esminį vaidmenį nustatant piliečiams skirtas neteismines žalos atlyginimo priemones, tokiu būdu realiai įvertinama, kaip Europos gyventojai mato Europos Sąjungą, sudaroma galimybė daryti išvadas, ar Europos Sąjungos teisės aktais iš tikrųjų pasiekiami rezultatai, kurių tikimasi, ir reaguojama į lūkesčius, kuriuos gyventojai sieja su Sąjunga; |
5. |
ragina Peticijų komitetą išnagrinėti organizacijos Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos poveikį „Equal Rights Trust“ peticijų priimtinumui, kadangi net ir vien nacionalinės teisės klausimais ESTT užtikrina aukštesnį Sąjungos piliečių apsaugos lygį tuo atveju, kai nacionalinio teismo sprendimas turi poveikį jų naudojimuisi ES pilietybe; ragina ištirti, su kokiomis faktinėmis kliūtimis susiduria Sąjungos piliečiai, kai norima gauti patikimą pagrindinių Europos Sąjungos teisės aktuose numatytų klausimų aiškinimą bylose prieš nacionalinius teismus kreipiantis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą dėl prejudicinio sprendimo; |
6. |
kaip dalį pastangų komiteto darbui pagerinti ragina sukurti procedūrą, kuri apimtų tiriamuosius vizitus ir pagal kurią, pirma, visiems tiriamosios kelionės dalyviams būtų užtikrinta teisė pateikti savo nuomonę apie nustatytus faktus ir kartu visiems komiteto nariams būtų užtikrinta galimybė dalyvauti sprendimų, susijusių su išvadomis, kurias ketina padaryti Peticijų komitetas, priėmimo procese; |
7. |
yra pasiryžęs imtis veiksmų, kad peticijų procedūra taptų veiksmingesnė, skaidresnė ir nešališka ir kad kartu būtų apsaugotos Peticijų komiteto narių dalyvavimo teisės, kad peticijų svarstymas atitiktų teisminės kontrolės reikalavimus – net ir procedūriniu lygmeniu; |
8. |
atkreipia dėmesį į tebesitęsiantį piliečių diskriminavimą dėl religijos ar tikėjimo, negalios, priklausymo mažumų grupei, amžiaus ar lytinės orientacijos; ypač perspėja, kad romų tautybės gyventojai Europos Sąjungoje ir toliau susiduria su įtraukčiai daromomis kliūtimis; be to, ragina Komisiją paskatinti tarpvyriausybinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant atitinkamai finansuoti romų įtraukties nacionalinių strategijų įgyvendinimą ir aktyviai kontroliuoti, ar šios strategijos yra veiksmingai taikomos valstybėse narėse; |
9. |
ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad galiausiai būtų išspręstos problemos, susijusios su abipusiu civilinės būklės aktų ir jų poveikio pripažinimu valstybėse narėse ir tuo pat metu būtų paisoma atskirų valstybių narių socialinės politikos tradicijų, kaip numatyta pagal subsidiarumo principą; |
10. |
primena savo ankstesnius raginimus valstybėms narėms užtikrinti judėjimo laisvę visiems ES piliečiams ir jų šeimoms, nediskriminuojant dėl seksualinės orientacijos ar pilietybės; primena savo raginimą valstybėms narėms, remiantis abipusio pripažinimo, lygybės, nediskriminavimo, orumo ir pagarbos privačiam ir šeimos gyvenimui principais, visapusiškai įgyvendinti Direktyvos 2004/38/EB 2 ir 3 straipsniais suteiktas teises ne tik skirtingų lyčių sutuoktiniams, bet ir registruotam partneriui, namų ūkio nariui arba partneriui, įskaitant tos pačios lyties porų narius, su kuriuo ES pilietis turi deramai patvirtintus nuolatinius santykius; šiuo klausimu ragina Komisiją užtikrinti, kad direktyva būtų tiksliai taikoma ir galiausiai šiuo tikslu atitinkamai peržiūrima, o prireikus jos nesilaikančių valstybių narių atžvilgiu būtų pradėta Sutarties pažeidimo procedūra; |
11. |
pastebi, kad aplinkos tema išlieka dar viena svarbia peticijų tema, tokiu būdu įrodoma, kad viešojo sektoriaus institucijoms valstybėse narėse nuolat nepavyksta užtikrinti biologinės įvairovės, gamtos išteklių bei ekosistemų išsaugojimo, nei visuomenės sveikatos aukščiausių standartų; ypač atkreipia dėmesį į daugybę pateiktų peticijų dėl atliekų tvarkymo, vandens, galimų branduolinės energijos ir genų inžinerijos pavojų, saugomų rūšių ir projektų bei veiklos, susijusios su aplinkos apsauga ir visuomenės sveikata, pvz., skalūnų dujų gavyba hidraulinio ardymo būdu, poveikio vertinimo; ragina Komisiją stiprinti aplinkos apsaugos teisės aktus dėl aplinkos ir kovos su klimato kaita ir konkrečiai jų teisingą įgyvendinimą; apgailestauja, kad kelioms valstybėms narėms, nepaisant jų pastangų, nepavyko išspręsti su atliekų tvarkymu susijusių problemų; |
12. |
ragina Komisiją imtis veiksmų ir užtikrinti, kad valstybės narės suvoktų, jog vanduo – viešoji gėrybė; laikosi nuomonės, kad produktams naudojant biotechnologijas ir nanotechnologijas, kurios galėtų labai neigiamai paveikti vartotojų sveikatą, turi būti griežtai vadovaujamasi atsargumo principu; |
13. |
tikisi, kad peržiūrėta Poveikio aplinkai vertinimo direktyva, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES, bus ne tik sugriežtinta nustatant aiškesnius kriterijus, bet ir kad ji bus tinkamai įgyvendinta valstybėse narėse; |
14. |
laikosi nuomonės, kad turi būti kuriamos skubios peticijų pateikimo procedūros, pagal kurias tiriamuosius vizitus būtų galima rengti ir ilgai trunkančiu laikotarpiu per Europos Parlamento rinkimus, kai Parlamente nevykdoma jokia veikla, ir taip pat – jei sprendžiant iš peticijos tai būtina – vasaros laikotarpiu, kai Parlamente nevykdoma jokia veikla, (vasaros mėnesiai – vienintelis įmanomas laikas tiriamajam vizitui, pvz., į Damüls vietovę); |
15. |
palankiai vertina tai, kad nutraukta ekstremalioji padėtis Neapolio mieste, ir naujas atliekų tvarkymo iniciatyvas ir tikisi, kad bus tinkamai atremti iššūkiai, su kuriais nuolat susiduriama Kampanijos regione, pirmiausia, kad atsižvelgiant į ES atliekų pagrindų direktyvos hierarchiją ir ESTT 2010 m. sprendimą bus pastatyti visapusiški regioniniai atliekų tvarkymo įrenginiai; tebėra labai susirūpinęs dėl požiūrio į atliekų tvarkymą Lacijaus regione, ypač dėl tolesnių veiksmų po Malagrottos sąvartyno uždarymo; |
16. |
be to, pažymi, kad Europos Sąjungos piliečiai ir toliau vidaus rinkoje susiduria su kliūtimis, būtent naudodamiesi savo judėjimo laisve kaip asmenys, kaip prekių ir paslaugų teikėjai ir vartotojai, taip pat kaip darbuotojai, pvz., Rumunijos ir Bulgarijos darbuotojų, kurie toliau susiduria su apribojimais kai kurių valstybių narių darbo rinkoje, atveju; ypač pabrėžia, kad tarpvalstybinis teisinis bendradarbiavimas ir veiksmingumas išlieka pagrindinės susirūpinimą keliančios sritys; apskritai daro išvadą, kad sustiprintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir derinimas yra itin naudingas užtikrinant vartotojų teisių apsaugą ir ekonomikos skatinimą; |
17. |
ragina Komisiją imtis veiksmų ir palengvinti vartotojų prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų užtikrinant, kad būtų taikomos reikiamos saugumo ir skaidrumo garantijos, ir pirmiausia įsitikinti, kad būtų prieinamos viešojo sektoriaus įstaigų tinklavietės; |
18. |
nurodo Komisijos pastangas siekiant išreikšti daugybės piliečių prašymą sudaryti ES teisinę sistemą, kuria numatoma visapusiškesnė gyvūnų gerovės, įskaitant augintinius ir benamius gyvūnus, apsauga ir patobulinimai; |
19. |
pabrėžia sukūrtos Ispanijos pakrančių įstatymo darbo grupės, kuri galėtų atverti duris tokioms iniciatyvoms ir kuri išsamiai išanalizavo susijusias peticijas ir įstatymo pakeitimus, svarbą; pakartoja, kad šiuo atžvilgiu svarbu tiesiogiai kontaktuoti su Ispanijos nacionalinėmis valdžios institucijomis, ir pabrėžia, kad nedelsiant būtina dar intensyviau bendradarbiauti siekiant rasti geresnę nuosavybės teisių ir jų socialinės funkcijos pusiausvyrą bei geresnius sprendimus, kai siekiant svarbiausio tikslo – apsaugoti aplinką – nuosavybę būtina nusavinti; nuogąstauja, kad remiantis Ispanijos parlamento patvirtintu naujuoju pakrančių įstatymu neišsprendžiami nei peticijų pateikėjams susirūpinimą keliantys klausimai, nei rengiami kokie nors planai, kuriais būtų siekiama toliau saugoti Ispanijos pakrančių vietoves; |
20. |
pabrėžia, kad būtina veiksmingai reglamentuoti pakrančių apsaugą, tačiau pažymi, kad Pakrančių įstatymas neatitinka siekiamų tikslų, nes daromas neigiamas poveikis istoriniam paveldui, tradicinėms bendruomenėms ir pakrančių kaimų gyventojams, kurie visada tausiai gyveno šalia jūros ir jos ekosistemų; |
21. |
palankiai vertina komiteto faktų nustatymo vizito į Berlyną dėl jaunimo ir šeimos gerovės klausimų išvadas, ypač susijusias su tarpvalstybiniais ginčais dėl globos; be to, remdamasis didėjančiu šio pobūdžio peticijų skaičiumi, pažymi, kad yra aišku, kad tarpvalstybinių ginčų dėl globos atvejų klausimas yra aktualus ir kad kitos valstybės narės, būtent Danija, komitetui pateikė panašius atvejus; taip pat pažymi, kad Danijoje kai kurie atvejai buvo susiję su pačioje šalyje gyvenančiais užsienio piliečiais ir kad esama įrodytų vaikų grobimo ten atvejų (įskaitant iš šalių, esančių už Danijos ribų); |
22. |
laikosi nuomonės, kad geresnis valdymas ir veiksmingesni žalos atlyginimo mechanizmai yra tiesiogiai susiję su skaidrumu ir galimybe gauti informaciją vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001; |
23. |
mano, kad svarbu stiprinti bendradarbiavimą su valstybių narių parlamentais ir vyriausybėmis abipusiškumo pagrindu ir prireikus skatinti valstybių narių valdžios institucijas visiškai skaidriai perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę ir juos taikyti; pabrėžia Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo svarbą, tačiau apgailestauja dėl kai kurių valstybių narių aplaidumo Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktus perkeliant į nacionalinę teisę ir juos įgyvendinant; |
24. |
šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į Eurobarometro viešąją apklausą, kurioje nurodoma, kad tik 36 proc. ES piliečių mano, kad jie yra gerai informuoti apie savo teises ir tik 24 proc. yra gerai informuoti apie tai, ką jie gali daryti tuo atveju, jei jų teisės yra pažeidžiamos; be to, pažymi, kad skubiai reikia pagerinti galimybę gauti informaciją ir kad reikia aiškesnio įvairių nacionalinių institucijų ir Europos institucijų išskyrimo, kad peticijos ir skundai galėtų būti pateikti tinkamai įstaigai; |
25. |
būtent Komisijos prašo internetinį portalą „Naudokitės savo teisėmis“ (angl. Exercise your rights) padaryti patogesnį vartotojams ir padidinti ES piliečių informuotumą apie jo buvimą; |
26. |
yra pasiryžęs iki 2013 m. pabaigos sukurti praktiškesnį ir matomesnį peticijoms skirtą internetinį portalą siekiant palengvinti galimybę susipažinti su peticijos procedūra ir pateikti vertingą informaciją apie peticijas, užtikrinti jų sklaidą visuomenėje ir sąveikų požiūrį į peticijų procesą, taip pat ir apie kitus žalos atlyginimo mechanizmus; prašo, kad Europos Parlamento interneto svetainės pradžios puslapyje būtų aiškiau matoma teisė pateikti peticiją; |
27. |
pabrėžia, kad Peticijų komitetas ir kitos institucijos, įstaigos ir priemonės, pvz., Europos piliečių iniciatyva, Europos ombudsmenas, Komisija ir tyrimo komitetai, atlieka nepriklausomą ir aiškiai apibrėžtą vaidmenį kaip kiekvienam piliečiui prieinami informaciniai punktai; be to, pabrėžia, kad Peticijų komitetas privalo ir toliau būti piliečių, kurių teisės tariamai pažeistos, atskaitos taškas; |
28. |
palankiai vertina Komiteto ir Europos ombudsmeno konstruktyvų bendradarbiavimą, kaip, pvz., ombudsmeno specialiosios ataskaitos Vienos oro uosto klausimu, susijusios su tinkamu Poveikio aplinkai vertinimo direktyvos taikymu; remia ombudsmeno veiklą, susijusią su ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų blogo valdymo pavyzdžiais; tikisi, kad, kaip ir iki šiol, ši užduotis bus toliau vykdoma visiško savarankiškumo pagrindu; |
29. |
pažymi, kad ne visi ES piliečiai turi nacionalinį ombudsmeną, kuriam būtų patikėti dideli įgaliojimai, o tai reiškia, kad ne visi ES piliečiai turi galimybę užsitikrinti skriaudos kompensaciją; yra įsitikinęs, kad, jei kiekvienoje valstybėje narėje dirbtų po nacionalinį ombudsmeną, ombudsmenų tinklas būtų didžiulė parama Europos Sąjungos ombudsmenui; |
30. |
palankiai vertina besitęsiantį bendradarbiavimą su Komisija, susijusį su peticijų dėl ES teisės taikymo valstybėse narėse nagrinėjimu; nepaisant to, pabrėžia, kad Komitetas tikisi ir toliau būti gerai ir greitai informuojamas apie su pažeidimo procedūromis susijusius pokyčius; prašo Komisijos vienodai spręsti peticijų ir skundų, susijusių su pažeidimo tyrimo procedūrų veikimu, klausimus; be to, taip pat ragina Komisiją pateikti Peticijų komitetui jos tiriamų skundų išsamią informaciją ir statistinę analizę; pabrėžia, jog norint, kad būtų visapusiškai paisoma teisės teikti peticijas, labai svarbu, kad, pateikus prašymą Komisijai, ji parengtų išsamią analizę ir atsakymą, kuriame būtų pateiktas ne tik formalių ar procedūrinių klausimų, bet ir klausimo esminio turinio vertinimas; |
31. |
pabrėžia, kad galimybė susipažinti su ES institucijų turima informacija, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1049/2001, yra labiausiai piliečius, siekiančius geriau suprasti sprendimų priėmimo procesą, dominantis dalykas, ypač kai tai susiję su poveikį aplinkai turinčiais projektais; mano, kad netrukdydama tyrimams Komisija galėtų sudaryti geresnes sąlygas susipažinti su informacija apie tyrimus ir pažeidimų bylas ir kad šią galimybę būtų galima gerai pagrįsti svarbesniais visuomenės interesais, ypač tais atvejais, kai gali būti sprendžiami pagrindinių teisių, žmonių arba gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos nuo neatitaisomos žalos klausimai, arba jeigu pradėti procesiniai veiksmai dėl tam tikrų mažumų diskriminavimo arba dėl žmogaus orumo pažeidimo, tačiau tik tuo atveju, jeigu užtikrinama komercinių paslapčių ir slaptos informacijos, susijusios su teismo, konkurencijos ir asmens bylomis, apsauga; |
32. |
ragina Komisiją vertinant projektus, kurie gali neigiamai paveikti aplinką ar žmonių sveikatą, ankstyvuoju bendradarbiavimo su atitinkamomis valstybėmis narėmis etapu vadovautis atsargumo ir į prevencijos požiūriu; atkreipia dėmesį į galimybę svarstymų metu nustatyti draudimo atlikti tam tikrus veiksmus priemones tais atvejais, kai manoma, kad bus padaryta neatitaisoma žala; |
33. |
ypač pabrėžia SOLVIT tinklo svarbą atskleidžiant ir sprendžiant klausimus, susijusius su vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimu; ragina stiprinti šią ES priemonę užtikrinant, kad valstybės narės SOLVIT nacionalinius centrus aprūpins tinkamu personalu; priduria, kad būtini kolektyviniai ieškiniai siekiant spręsti ginčus dėl vartotojų ir jų asociacijų iškeltų klausimų; |
34. |
pabrėžia, kad, kaip savo 2012 m. vasario 29 d. nuomonėje jau patvirtino Teisės tarnyba, Europos Sąjungos institucijų veiklos sritys, kokios nustatytos Sutartyje, yra platesnės nei Sąjungos kompetencijų suma; atkreipia dėmesį į Parlamento teisės tarnybos nuomonę, kad Parlamentas turi teisę priimti vidaus administracinius sprendimus, kuriais būtų siekiama nustatyti piliečių pateiktų paraiškų svarstymo procedūrą; šiuo požiūriu apgailestauja, kad atitinkamai Parlamento tarnybai nepavyko įgyvendinti Parlamento 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliucijos dėl 2011 m. Peticijų komiteto veiklos (2); pagaliau atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisinę nutartį (byloje T-280/09), kurioje pažymima, kad peticija turi būti parengta pakankamai aiškiai ir tiksliai, kad ją būtų galima tinkamai suprasti, atsižvelgiant į SESV 227 straipsnyje nurodytas sąlygas; |
35. |
ragina valstybes nares ES teisės aktus perkelti į nacionalinę teisę ir juos taikyti visiškai skaidriai ir, turėdamas omenyje šį tikslą, mano, kad būtina abipusiu pagrindu pagerinti Komisijos ir valstybių narių parlamentų ir vyriausybių bendradarbiavimą ankstyvuoju etapu; |
36. |
apgailestauja dėl biurokratinių kliūčių, su kuriomis dėl nepakankamos IT paramos susiduriama imantis Europos piliečių iniciatyvų; labiausiai apgailestauja dėl to, kad tokia piliečiams skirta priemone įvairiose administracinėse institucijose naudojamasi nevienodai, nes skiriasi valstybių narių veiklos procedūros; |
37. |
palankiai vertina tai, kad 2013 m. yra Europos Sąjungos piliečių metai; ragina visas – ir Europos Sąjungos, ir valstybių narių institucijas ir įstaigas – per šiuos metus sustiprinti ir labiau reklamuoti savo paslaugas Europos Sąjungos piliečiams ir gyventojams atsižvelgiant į Sutartyse nustatytus principus ir šiame pranešime nurodytus faktus; |
38. |
pažymi, kad peticijų teikimo priemonė nėra tik paprasčiausia paslauga, bet visiems Europos piliečiams ir gyventojams priklausanti teisė; įsipareigoja, kad peticijų teikimo procedūra būtų veiksmingesnė, skaidresnė ir nešališka ir kad būtų užtikrinamos Peticijų komiteto narių teisės dalyvauti priimant sprendimus, taip, kad peticijų nagrinėjimas, įskaitant ir įvairius procedūros etapus, atitiktų teisminės kontrolės reikalavimus; |
39. |
pabrėžia, kad yra svarbu, kad faktų nustatymo vizitų vaidmuo vykstant peticijų teikimo procedūroms būtų suvokiamas ne tik kaip parlamentinės veiklos teisė, bet ir kaip įsipareigojimas peticijos pateikėjams; dar kartą pakartoja, kaip jau buvo teigta ankstesniame komiteto pranešime, kad reikalingos tikslesnės raštu išdėstytos procedūrų taikymo taisyklės dėl vizitų ruošimo, vykdymo ir vertinimo, iš vienos pusės užtikrinant, kad faktų nustatymo vizito nariai turės teisę pristatyti faktus jų požiūriu, iš kitos pusės garantuojant visiems komiteto nariams galimybę dalyvauti priimant sprendimus, susijusius su išvadomis ir rekomendacijomis, kurias turi pateikti Peticijų komitetas; |
40. |
ragina Parlamento Pirmininkų sueigą sustiprinti šio komiteto tiriamąjį vaidmenį; |
41. |
mano, kad viešųjų klausymų organizavimas yra tinkamas būdas iš pagrindų išnagrinėti peticijos pateikėjų iškeltus klausimus; nori atkreipti dėmesį pvz., į viešąjį klausymą dėl netradicinių energijos išteklių tyrinėjimo ir panaudojimo, kurio metu atkreipiamas dėmesys į ES piliečių jų pateiktose peticijose šiuo klausimu iškeltas problemas; pripažįsta valstybių narių teisę pasirinkti savo energijos rūšių derinį ir geresnio koordinavimo ES lygmeniu būtinybę įgyvendinant trigubą ES energetikos politikos, kaip visumos, tikslą, kuris konkrečiai apima konkurencingumą, tvarumą ir saugų energijos tiekimą; |
42. |
tikisi kartu su atsakingu teisėkūros komitetu suorganizuoti viešuosius klausymus dėl sėkmingų Europos piliečių iniciatyvų remiantis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 197a straipsniu; dar kartą pakartoja savo įsitikinimą, kad šia nauja priemone bus sustiprintos Sąjungos demokratinės institucijos ir Europos pilietybės sąvokai bus suteikta prasmė; |
43. |
vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl biurokratinių ir techninių kliūčių, su kuriomis susidurta pirmaisiais praktinio Europos piliečių iniciatyvos taikymo mėnesiais; todėl ragina Komisiją rimtai svarstyti galimybę paankstinti peržiūros datą, kuri nustatyta Reglamento (ES) Nr. 211/2011 22 straipsnyje; |
44. |
pabrėžia, kad būtina nuolat vertinti Europos piliečių iniciatyvų padėtį, siekiant gerinti procedūrą ir sudaryti galimybes kuo skubiau rasti veiksmingus bet kokių kliūčių kiekvienu procedūros etapu sprendimus; |
45. |
mano, kad Peticijų komitetas geriausiai atliktų savo vaidmenį ir įgyvendintų atsakomybę, labiausiai padidintų savo žinomumą, veiksmingumą, atskaitomybę ir skaidrumą, jeigu būtų patobulintos jo turimos priemonės siekiant Europos piliečiams svarbius klausimus teikti plenarinėje sesijoje ir jeigu būtų pagerintos galimybės kviesti liudytojus, vykdyti tyrimus ir rengti klausymus; |
46. |
nusprendžia patikrinti, kokiu mastu būtų tikslinga keisti Darbo tvarkos taisykles, norint įgyvendinti pirmiau minėtus oficialius tiriamiesiems vizitams ir plenarinių sesijų rezoliucijoms keliamus reikalavimus, kaip nustatyta jo Darbo tvarkos taisyklių 202 straipsnyje; |
47. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat šių parlamentų peticijų komitetams, valstybių narių ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms. |
(1) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0510.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0445.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/82 |
P7_TA(2013)0422
Naujausi smurto prieš krikščionis ir jų persekiojimo atvejai, ypač Maalouloje (Sirija) ir Peshaware (Pakistane), ir pastoriaus Saeedo Abedini (Iranas) atvejis
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujausių smurto prieš krikščionis ir jų persekiojimo atvejų, ypač Maluloje (Sirija) ir Pešavare (Pakistanas), ir pastoriaus Saeedo Abedini (Iranas) atvejo (2013/2872(RSP))
(2016/C 181/15)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į savo rezoliucijas, ypač į 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl rimtų įvykių, kurie kelia pavojų krikščionių ir kitų religinių bendruomenių egzistavimui (1), į 2010 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš krikščionių bendruomenes (2), į 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl masinių žiaurumų Džose, Nigerijoje (3), į 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl religijos laisvės Pakistane (4), į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl Irako, ypač mirties bausmės (Tariqo Azizo atvejis) ir išpuolių prieš krikščionių bendruomenes (5), į 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl krikščionių padėties religijos laisvės atžvilgiu (6), į 2011 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte ir Sirijoje, ypač krikščionių bendruomenėse (7), ir į 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties ir demokratijos pasaulyje 2011 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (8), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (9), |
— |
atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gaires, |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2013 m. rugsėjo 23 d. pareiškimą, kuriame ji smerkia išpuolius prieš krikščionių bendruomenę Pešavare, Pakistane, |
— |
atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo, taip pat į 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl religijos ar įsitikinimų laisvės, kuriose ji pabrėžia strateginę šios laisvės ir kovos su religine netolerancija svarbą, |
— |
atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į JT 1981 m. deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, |
— |
atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo pranešimus religijos ir tikėjimo laisvės klausimais, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
A. |
kadangi Europos Sąjunga ne kartą išreiškė savo įsipareigojimą saugoti minties, sąžinės ir religijos laisves ir pabrėžė, kad vyriausybės privalo užtikrinti šias laisves visame pasaulyje; kadangi politiniai ir religiniai vadovai privalo visais lygmenimis kovoti su ekstremizmu ir skatinti asmenų ir religinių grupių tarpusavio pagarbą; kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir pilietinių laisvių vystymas yra bendras pagrindas, kuriuo remdamasi Europos Sąjunga plėtoja ryšius su trečiosiomis šalimis ir kuris yra numatytas ES ir trečiųjų šalių susitarimams taikomoje demokratijos išlygoje; |
B. |
kadangi pagal tarptautines žmogaus teisių normas, ypač Tarptautinio politinių ir pilietinių teisių pakto 18 straipsnį, kiekvienas asmuo turi teisę į minties, sąžinės ir religijos laisvę; kadangi ši teisė apima laisvę pakeisti religiją arba tikėjimą ir laisvę vienam ar kartu su kitais, viešai arba privačiai išpažinti savo religiją ar tikėjimą laikant pamaldas, atliekant tikėjimo apeigas ir mokant jo; kadangi, JT žmogaus teisių komiteto nuomone, pagal religijos arba įsitikinimų laisvės principą užtikrinama visų tikėjimų, įskaitant teistinius, neteistinius ir ateistinius įsitikinimus, apsauga; |
C. |
kadangi keliose Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos rezoliucijose raginama, kad visos valstybės, laikydamosi tarptautinių dokumentų žmogaus teisių klausimais ir pasinaudodamos nacionaliniais teisės aktais imtųsi visų tinkamų priemonių kovoti su religinės netolerancijos skatinama neapykanta, diskriminacija, netolerancija ir smurto aktais, bauginimu ir prievarta, įskaitant išpuolius prieš religines vietas, ir skatinti su tikėjimo ar religijos laisve susijusių klausimų supratimą ir toleranciją bei pagarbą jiems; |
D. |
kadangi, remiantis įvairiais pranešimais, vis dažniau pasitaiko vyriausybės represijų ir socialinio priešiškumo prieš skirtingos religinės ar tikėjimo kilmės asmenis ir grupes, ypač Pakistane, Arabų pavasario valstybėse ir kai kuriose Afrikos dalyse; kadangi kai kuriais atvejais krikščionių bendruomenių padėtis tokia, kad kyla pavojus jų egzistavimui ateityje, o jei jos išnyktų, atitinkamose šalyse tai reikštų didelės religinio paveldo dalies praradimą, |
Malula, Sirija
E. |
kadangi 2013 m. rugsėjo 4 d.„Jabhat al-Nusra“ grupuotės kovotojai (ši grupuotė susijusi su „Al-Qaeda“) įvykdė Sirijos miestelio Malulos užpuolimą; |
F. |
kadangi Malula yra krikščionybės Sirijoje simbolis ir kadangi joje šimtus metų taikiai gyveno įvairios religinės bendruomenės; kadangi kiekvieną rugsėjį visų religijų sirai šiame mieste dalyvaudavo Kryžiaus dienos festivalyje; kadangi Malula yra vienas iš trijų šalies miestų ir miestelių, kuriuose vietos gyventojai vis dar kalba aramaiškai; |
G. |
kadangi smurtiniai susirėmimai Maluloje yra pirmieji užpuolimai nuo smurtinės krizės Sirijoje pradžios, kurie buvo konkrečiai nukreipti į gerai žinomą krikščionių bendruomenę; kadangi bent keturi žmonės (Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem ir Zaki Jabra) per šiuos susirėmimus žuvo, o keletas kitų (Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh ir Atef Kalloumeh) buvo pagrobti arba dingo; kadangi nuo kovų mieste pradžios dauguma iš jo 5 000 gyventojų pabėgo į kaimyninius miestelius arba į Damaską; kadangi įvykiai Maluloje įrodo, jog Sirijos konfliktas įgyja vis labiau įgyją religinį pobūdį; |
H. |
kadangi Šv. Teklės (Mar Takla) vienuolynas visada buvo ir krikščionių, ir musulmonų religijų vienuolių ir našlaičių namai; kadangi apie 40 vienuolių ir našlaičių liko Maluloje nepaisydami intensyvių kovų, o dabar negali ištrūkti iš vienuolyno ir gyvena blogėjančiomis sąlygomis, nes trūksta vandens ir kitų išgyvenimui būtinų produktų; |
Pešavaras, Pakistanas
I. |
kadangi 2013 m. rugsėjo 22 d. per dviejų savižudžių įvykdytą ataką sprogusios bombos Visų Šventųjų bažnyčioje Kohati Gate, Pešavaro priemiestyje, nusinešė bent 82 žmonių gyvybę, o daugiau kaip 120 buvo sužeista; |
J. |
kadangi islamistinė grupuotė „Jundullah“, turinti ryšių su grupuote „Tehrik-i-Talibaan Pakistan“, prisiėmė atsakomybę už šį išpuolį, teigdama, kad ji tęs atakas prieš krikščionis ir nemusulmonus, nes jie yra islamo priešai, ir nesustos tol, kol Jungtinės Amerikos Valstijos nenutrauks nepilotuojamų orlaivių atakų Pakistane; kadangi grupuotė „Tehrik-i-Talibaan Pakistan“ paneigė bet kokį dalyvavimą sprogdinimuose ir teigia neturinti jokių ryšių su „Jundullah“; |
K. |
kadangi Pakistano ministras pirmininkas Nawaz Sharif pasmerkė išpuolį, teigdamas, kad nekaltų žmonių puolimas prieštarauja islamo mokymui; |
L. |
kadangi krikščionys (jie sudaro 1,6 proc. Pakistano Islamo Respublikos gyventojų) kenčia nuo išankstinio nusistatymo prieš juos ir nuo pavienių gaujų smurto proveržių; |
M. |
kadangi dauguma Pakistano krikščionių gyvena nesaugiai, jie dažnai bijo būti įtariami šventvagyste (tai tema, galinti išprovokuoti smurto viešumoje proveržius); |
N. |
kadangi 2013 m. kovo 9 d. musulmonai Lahorėje padegė daugiau kaip 150 krikščionių namus ir dvi bažnyčias, atsakydami į įtarimą šventvagyste; |
O. |
kadangi Pakistano šventvagystės įstatymai yra tokie, kad religinėms mažumoms yra pavojinga laisvai reikšti mintis arba atvirai įsitraukti į religinę veiklą; |
Pastoriaus Saeedo Abedini (Iranas) atvejis
P. |
kadangi Saeed Abedini, Irano ir Amerikos pastorius, kuris buvo kalinamas Irane nuo 2012 m. rugsėjo 26 d., 2013 m. sausio 27 d. Irano revoliucinio teismo buvo nuteistas aštuonerius metus kalėti už tai, kad jis sukėlė pavojų nacionaliniam saugumui sukurdamas krikščionių bažnyčių tinklą privačiuose namuose; kadangi yra duomenų, jog Saeed Abedini kalėjime patyrė fizinę ir psichologinę prievartą; |
Q. |
kadangi JT specialusis pranešėjas dėl žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje pareiškė, jog krikščionims neturėtų būti taikoma sankcijų už jų tikėjimo skelbimą ir praktikavimą, todėl yra susirūpinęs dėl to, kad, jo turimomis žiniomis, krikščionys yra areštuojami ir teisiami už neaiškiai suformuluotus nusikaltimus nacionaliniam saugumui, o iš tikrųjų – už jų tikėjimo išpažinimą; |
1. |
griežtai smerkia neseniai įvykdytus išpuolius prieš krikščionis ir reiškia solidarumą su aukų šeimomis; dar kartą išreiškia gilų susirūpinimą dėl netolerancijos krikščionių bendruomenėms ir represijų prieš jas gausėjimo ir dėl įvykdytų smurto išpuolių, ypač Afrikos, Azijos ir Artimųjų Rytų šalyse; primygtinai ragina atitinkamas vyriausybes užtikrinti, kad šių nusikaltimų vykdytojai ir visi už išpuolius ir kitus smurto veiksmus prieš krikščionis ar kitas religines mažumas atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir teisiami vykdant tinkamą procesą; |
2. |
griežtai smerkia visų formų diskriminaciją ir netoleranciją religijos ir įsitikinimų pagrindu bei smurtą prieš visas religines bendruomenes; dar kartą pabrėžia, kad minties, sąžinės ir religijos laisvė yra pagrindinė žmogaus teisė; |
3. |
primena savo susirūpinimą dėl pastarųjų metų krikščionių bėgimo iš įvairių šalių, ypač Artimųjų Rytų šalių; |
Malula, Sirija
4. |
yra susirūpinęs dėl dabartinės krikščionių padėties Sirijoje; smerkia grupuotės „Jabhat al-Nusra“ ir susijusių kovotojų veiksmus Maluloje ir jos apylinkėse; pažymi, kad iki dabar krikščionys ir musulmonai šiame miestelyje gyveno taikiai, taip pat per konfliktą, ir buvo sutarta, kad šis miestas turi likti taiki vieta; pripažįsta, kad Malulos ataka atskleidžia tik vieną Sirijos karo aspektą; |
5. |
pabrėžia, kad vienuolynai Maluloje turi būti saugomi siekiant išsaugoti gyvybes, religinę veiklą ir architektūrinį paveldą, taip pat tam, kad krikščionys ir musulmonai kartu galėtų taikiai gyventi; |
6. |
ragina nedelsiant teikti paramą ir humanitarinę pagalbą vienuolėms ir našlaičiams, kurie įstrigę Šv. Teklės (Mar Takla) vienuolyne; ragina visas susijusias konflikto puses leisti humanitarinėms grupėms patekti į vienuolyną; |
7. |
yra susirūpinęs dėl šių išpuolių pasekmių ir galimų pavojų krikščionių bendruomenei; supranta, kad krikščionys ir kitos bendruomenės pateko į kryžminę ugnį ir yra verčiami pasirinkti, kurioje pusėje kariauti kare, kuris vis labiau panėšėja į religinį karą; |
8. |
pabrėžia, kad visi dalyviai privalo ginti visas Sirijoje gyvenančias mažumas, įskaitant šiitus, alavitus, kurdus, drūzus ir krikščionis; |
Pešavaras, Pakistanas
9. |
griežtai smerkia išpuolį prieš Visų Šventųjų bažnyčią Pešavare ir kitus neseniai įvykdytus teroristinius išpuolius; |
10. |
palankiai vertina tai, kad šiuos išpuolius plačiai pasmerkė politiniai veikėjai ir Pakistano pilietinės bendruomenės grupės; |
11. |
primygtinai ragina Pakistaną daryti viską, kas įmanoma, kad išpuolio prieš Visų Šventųjų bažnyčią Pešavare vykdytojai būtų patraukti atsakomybėn; ragina imtis ryžtingesnių veiksmų, kad būtų užtikrinta visų Pakistano piliečių (nesvarbu, kokia jų religija ar tikėjimas) apsauga ir būtų patrauktos atsakomybėn visos grupuotės ir pavieniai asmenys, atsakingi už teroro aktų kurstymą ir vykdymą; |
12. |
ragina Pakistano vyriausybę imtis veiksmų siekiant apsaugoti religiniu pagrindu vykdomo gaujų smurto aukas, aktyviai spręsti religinio priešiškumo visuomenėje atvejus, kovoti su religine netolerancija, smurto aktais, bauginimu ir vykdyti veiksmus, nukreiptus prieš įsitikinimą nebaudžiamumu; |
13. |
yra labai susirūpinęs dėl to, kad krikščionys Pakistane susiduria su vis didesniais pavojais, atsižvelgiant į padažnėjusius išpuolius prieš šią mažumą, kaip antai islamo fanatikų vykdytas šimtų krikščionių persekiojimas kovo mėn. Lahorėje kaltinant šventvagiškomis kalbomis prieš islamą; |
14. |
yra labai susirūpinęs dėl bendros Pakistano religinių mažumų padėties, ypač krikščionių bažnyčių, kurioms grasina Talibanas ir kitos ekstremistinės grupuotės; |
15. |
reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad prieštaringai vertinamais šventvagystės įstatymais galima piktnaudžiauti ir kad tai gali daryti poveikį visų tikėjimų žmonėms Pakistane; ypač reiškia susirūpinimą dėl to, kad šventvagystės įstatymai, kuriems viešai prieštaravo paskutinysis ministras Shahbaz Bhattiand ir paskutinysis gubernatorius Salman Taseer, yra vis dažniau taikomi persekiojant krikščionis Pakistane; |
16. |
ragina Pakistano vyriausybę atlikti nuodugnią šventvagystės įstatymų ir jų dabartinio taikymo peržiūrą, ypač Baudžiamojo kodekso 295 B ir C skyrius, kuriuose už įtarimus šventvagyste numatoma privaloma laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė (295 B ir C) arba netgi mirties bausmė (295 C); |
17. |
primena, kad religijos laisvę ir mažumų teises užtikrina Pakistano konstitucija; ragina visus Pakistano gyventojus dirbti kartu skatinant ir užtikrinant toleranciją ir tarpusavio supratimą; |
18. |
palankiai vertina priemones, kurių Pakistano vyriausybė ėmėsi nuo 2008 m. lapkričio mėn. siekdama apginti religinių mažumų interesus, pvz., tai, kad mažumų atstovams nustatyta penkių procentų kvota federaliniame užimtumo sektoriuje, pripažintos valstybinės nemusulmonų šventės ir paskelbta nacionalinė mažumų diena; |
Pastoriaus Saeedo Abedini (Iranas) atvejis
19. |
yra giliai susirūpinęs dėl pastoriaus Saeedo Abedini likimo; jis išbuvo sulaikytas daugiau kaip metus ir nuteistas aštuonerius metus kalėti Irane dėl kaltinimų, susijusių su jo religiniais įsitikinimais; |
20. |
ragina Irano vyriausybę atleisti nuo bausmės ir nedelsiant paleisti Saeedą Abedini ir visus kitus asmenis, kurie sulaikyti arba kaltinami religiniu pagrindu; |
21. |
primena savo raginimą Iranui imtis veiksmų siekiant užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į religijos ar tikėjimo laisvę, taip pat užtikrinti, kad teisės aktai ir praktika visiškai atitiktų Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį; atkreipia dėmesį į tai, kad šiame straipsnyje taip pat reikalaujama, jog kiekvieno žmogaus teisė keisti religiją, jei jis taip nusprendžia, turi būti besąlygiškai ir visiškai užtikrina; |
22. |
palankiai vertina naujojo Irano prezidento Hassano Rouhani kalbas apie nuosaikumą ir religinę toleranciją; mano, kad ES turėtų įsitraukti į dialogą su Iranu žmogaus teisių klausimais; |
23. |
primena savo raginimą Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai sudarant susitarimus su trečiosiomis valstybėmis, bendradarbiaujant su jomis ir rengiant žmogaus teisių padėties ataskaitas didesnį dėmesį skirti religijos ar įsitikinimų laisvės klausimui ir religinių bendruomenių, įskaitant krikščionis, padėčiai; |
24. |
palankiai vertina tai, kad 2013 m. birželio 24 d. Taryba priėmė ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gaires; ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares visapusiškai įgyvendinti šias gaires ir pasinaudoti visais jose pateiktais patarimais ir priemonėmis; |
25. |
remia visas iniciatyvas, kurių tikslas – skatinti dialogą ir abipusę bendruomenių pagarbą; ragina visas religines institucijas skatinti toleranciją ir imtis iniciatyvos kovojant su neapykanta ir smurtiniu bei ekstremistiniu radikalėjimu; |
o
o o
26. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei bendrai užsienio ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai, JT moterims, Sirijos vyriausybei, Sirijos nacionalinei tarybai, Pakistano vyriausybei ir parlamentui ir Irano vyriausybei ir parlamentui. |
(1) OL C 282 E, 2008 11 6, p. 474.
(2) OL C 305 E, 2010 11 11, p. 7.
(3) OL C 81 E, 2011 3 15, p. 143.
(4) OL C 161 E, 2011 5 31, p. 147.
(5) OL C 99 E, 2012 4 3, p. 115.
(6) OL C 136 E, 2012 5 11, p. 53.
(7) OL C 131 E, 2013 5 8, p. 108.
(8) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0503.
(9) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0279.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/87 |
P7_TA(2013)0423
Konfliktai Sudane ir paskesnė žiniasklaidos cenzūra
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl konfliktų Sudane ir paskesnės žiniasklaidos cenzūros (2013/2873(RSP))
(2016/C 181/16)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano ir Pietų Sudano, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimus dėl šiuo metu Sudane vykstant protestams naudojamo smurto, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 27 d. Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro atstovo spaudai pranešimą, kuriuo raginama apriboti veiksmus, nes vykstant protestams dėl kuro kainų Sudane didėja mirčių skaičius, |
— |
atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos nepriklausomo eksperto žmogaus teisių padėties Sudane klausimais 2013 m. rugsėjo 18 d. pranešimą, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 6 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimą dėl Sudano ir Pietų Sudano prezidentų aukšto lygio susitikimo Chartume, Sudane, |
— |
atsižvelgdamas į Sudano vyriausybės, Afrikos Sąjungos ir Jungtinių Tautų trišalio koordinavimo mechanizmo 2013 m. rugsėjo 28 d. susitikimą jungtinės Afrikos Sąjungos ir Jungtinių Tautų operacijos Darfūre metu, |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 24 d. Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos pateiktame komunikate išdėstytą Sudano ir Pietų Sudano veiksmų planą, kurį ES visapusiškai remia, |
— |
atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
— |
atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
— |
atsižvelgdamas į JT teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimo pagrindinius principus, |
— |
atsižvelgdamas į Johanesburgo nacionalinio saugumo, saviraiškos laisvės ir galimybės susipažinti su informacija principus (JT dok. E/CN.4/1996/39 (1996)), |
— |
atsižvelgdamas į 2005 m. Sudano visuotinį taikos susitarimą, |
— |
atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
— |
atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, kuris 2000 m. birželio 23 d. pasirašytas Kotonu (Beninas) ir vėliau 2005 m. ir 2010 m. persvarstytas, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (1), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (2), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
A. |
kadangi Sudane kyla vis daugiau liaudies protesto bangų ir šalies politinė padėtis yra pažeidžiama; |
B. |
kadangi 2013 m. rugsėjo 23 d. visame Sudane kilo demonstracijos ir protestai po to, kai prezidentas Omar Al-Bashir paskelbė apie subsidijų kurui sumažinimą kviesdamas reformuoti ekonomiką ir dėl to staigiai 75 proc. padidėjo benzino ir dujų kainos; |
C. |
kadangi visoje šalyje, įskaitant Vad Medanį, Chartumą, Port Sudaną, Atbarą, Geradifą, Nialą, Kustį ir Sinarą, į gatves išėjo tūkstančiai protestuojančių demonstrantų, nes nuo vyriausybės nustatytų griežto taupymo priemonių ir beveik padvigubėjusių kuro kainų labiausiai nukentėjo vargingiausieji; |
D. |
kadangi nuo tada, kai Pietų Sudanas tapo nepriklausomas prieš dvejus metus ir Sudanas prarado beveik 75 proc. anksčiau sujungtos šalies naftos gavybos, Sudano ekonominė padėtis išlieka sudėtinga, kyla infliacija, susilpnėjo valiuta ir labai trūksta dolerių, kad būtų sumokėta už importą; |
E. |
kadangi tai, kad Sudanas ir Pietų Sudanas nepasiekia pereinamojo ekonomikos susitarimo, įskaitant susitarimą dėl naftos panaudojimo, abi šalys panaudojo kaip grasinimą ir taip buvo labai prisidėta prie dabartinės krizės; kadangi vienas iš neišspręstų klausimų yra dviejų kaimyninių šalių tarpusavio nepasitikėjimas dėl nacionalinės skolos pasidalijimo ir dėl to, kiek prieigos prie jūros neturintis Pietų Sudanas turėtų sumokėti už savo naftos pervežimą Sudano teritorija; |
F. |
kadangi, remiantis pranešimais, vykstant demonstracijoms buvo sulaikyti mažiausiai 800 aktyvistų, tarp jų ir opozicijos partijos nariai ir žurnalistai, ir saugumo pajėgos nužudė ne mažiau kaip 100 žmonių – šis mirčių skaičius paskatino JT vyriausiąjį žmogaus teisių komisarą teisėsaugos pareigūnus paskatinti visiškai apriboti savo veiksmus; kadangi, remiantis parnešimais, daugumos nužudytųjų amžius yra 15–25 metai, tačiau saugumo pajėgos nužudė net 10–12 metų amžiaus vaikus; |
G. |
kadangi, pasak švietimo ministerijos, mokyklos bus uždarytos iki 2013 m. spalio 20 d.; |
H. |
kadangi Sudano vyriausybė, vykdydama smurtinį susidorojimą, prieš taikius protestuotojus naudoja kovinius šaudmenis ir sulaikoma daugybė protestuotojų; kadangi daugelis aktyvistų, opozicijos partijos narių ir pilietinės visuomenės lyderių buvo areštuoti namuose arba laikomi be teisės susirašinėti, o nacionalinės slaptos saugumo tarnybos agentai atliko jų namų kratas; kadangi buvo vykdomas supaprastintas bylų nagrinėjimas, pavyzdžiui, sulaikius gerai žinomą žmogaus teisių gynėją Majdi Saleemą, ir nuo rugsėjo mėn. pabaigos sustabdytas informacijos teikimas taikant griežtą spaudos cenzūrą ir užblokavus internetą; |
I. |
kadangi Sudanas yra viena iš šalių, kuriose prasčiausiai pasaulyje užtikrinama teisė į informaciją; kadangi padėtis dar labiau suprastėjo 2013 m. rugsėjo 25 d. nacionalinėms slaptos saugumo tarnyboms uždraudus pagrindinių laikraščių redaktoriams skelbti ne iš vyriausybės gautą informaciją apie protestus; |
J. |
kadangi buvo daugybė spaudos laisvės pažeidimo atvejų, pvz., atjungimas nuo interneto, laikraščių areštas, priekabiavimas prie žurnalistų ir naujienų interneto svetainių cenzūra; kadangi buvo uždaryti Al-Arabiya ir Sky News Arabic Service televizijos stočių biurai; kadangi 2013 m. rugsėjo 19 d. buvo uždrausta išleisti tokius dienraščius kaip Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi ir vyriausybės remiamas Al-Intibaha ir trijų laikraščių, įskaitant Al-Intibaha, atspausdinti numeriai buvo konfiskuoti; |
K. |
kadangi necenzūruojama prieiga prie atviro interneto, mobiliųjų telefonų ir IRT daro teigiamą įtaką žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, nes išplečia saviraiškos laisvę, galimybes susipažinti su informacija ir susirinkimų laisvę visame pasaulyje; kadangi skaitmeniniu žmogaus teisių pažeidimų įrodymų rinkimu ir sklaida galima prisidėti prie pasaulinės kovos su nebaudžiamumu; |
L. |
kadangi naudojimasis internetu – tai pagrindinė teisė, prilyginama kitoms pagrindinėms žmogaus teisėms ir pripažinta JT žmogaus teisių tarybos, todėl turi būti atitinkamai ginama ir saugoma; |
M. |
kadangi valstybės reguliavimo institucija įkūrė specialų padalinį, kuris stebėtų ir įgyvendintų informacijos filtravimą, ir Sudano valdžios institucijos atvirai pripažįsta, kad jos filtruoja turinį, kuris peržengia visuomenės moralumo ir etikos ribas arba kelia grėsmę tvarkai; |
N. |
kadangi 2013 m. rugsėjo 25 d. valdžios institucijos visoje šalyje daugiau nei 24 valandoms atjungė internetą ir to nebuvo padaryta nuo tada, kai vyko 2011 m. sukilimai Egipte; kadangi 2012 m. birželio mėn. vykstant protestams smarkiai sulėtėjo interneto ryšys; |
O. |
kadangi organizacijos „Freedom House“2013 m. spalio 3 d. išleistoje ataskaitoje „Laisvė internete 2013 m.“ (angl. 2013 Freedom on the Net) Sudanas įvertinamas kaip tokios laisvės neturintis ir pasaulyje užima 63 vietą iš 100 šalių; kadangi Sudanas užima 170 vietą iš 179 šalių organizacijos „Žurnalistai be sienų“ 2013 m. spaudos laisvės indekse; kadangi organizacija „Žurnalistai be sienų“ pasmerkė priemones, kurių ėmėsi vyriausybė; |
P. |
kadangi dauguma aktyvistų naudojasi internetu, kad galėtų bendrauti tarpusavyje, perduoti informaciją iš šalies ir išsakyti savo nuomones bei išreikšti susirūpinimą; kadangi piliečiai pranešė, kad interneto atjungimo metu buvo nutraukta net ir žinučių siuntimo paslauga; |
Q. |
kadangi per 2010 m. balandžio mėn. įvykusius visuotinius rinkimus (pirmuosius daugiapartinius rinkimus, kurie įvyko Sudane nuo 1986 m.) Omar al-Bashir buvo vėl išrinktas Sudano prezidentu; kadangi ES rinkimų stebėjimo misija, kuri nustatė daug rinkimų proceso pažeidimų ir trūkumų, pareiškė, kad rinkimai neatitiko tarptautinių standartų; |
R. |
kadangi Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) 2009 m. ir 2010 m. išdavė du prezidento O. al-Bashiro arešto orderius, apkaltinęs jį atsakomybe už karo nusikaltimus, nusikaltimus žmonijai ir genocido veiksmais, ir kadangi pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1593 (2005) reikalaujama bendradarbiauti su TBT, nors Sudanas ir nėra Romos statuto šalis, todėl Sudanas privalo vykdyti TBT arešto orderį; |
S. |
kadangi, JT duomenimis, 50 proc. Sudano gyventojų (iš viso 34 mln.) amžius yra mažiau nei 15 metų, o apie 46 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos; |
T. |
kadangi konfliktas Sudano pereinamose teritorijose turėjo įtakos daugiau nei 900 000 žmonių, įskaitant daugiau nei 220 000 žmonių, kurie pabėgo į Etiopiją ir Pietų Sudaną, ir kadangi nuo 2013 m. pradžios maždaug 300 000 žmonių buvo iš naujo perkelti dėl tarpgentinių kovų Darfūre; |
U. |
kadangi 2012–2013 m. ES skyrė daugiau nei 76 mln. eurų humanitarinės pagalbos Sudanui (2013 m. rugpjūčio 20 d. duomenys); kadangi Sudanas neratifikavo 2005 m. persvarstyto Kotonu susitarimo ir todėl negali gauti finansinės paramos iš 10-ojo Europos plėtros fondo; |
1. |
reiškia didžiulį susirūpinimą dėl prastėjančios politinės, ekonominės ir socialinės padėties Sudane, kuriame neseniai nuvilnijus protestų bangai buvo naudojamas smurtas ir prarasta daug gyvybių; |
2. |
smerkia žudymus, prieš demonstracijos dalyvius naudojamą smurtą, žiniasklaidos cenzūrą, politinį bauginimą ir priekabiavimą prie žmogaus teisių bei politinių aktyvistų ir žurnalistų ir jų savavališką sulaikymą; |
3. |
ragina Sudano vyriausybę baigti priekabiavimą ir nedelsiant paleisti visus taikius demonstrantus, politikos aktyvistus, opozicijos narius, žmogaus teisių gynėjus, medicinos darbuotojus, tinklaraščių autorius ir žurnalistus, kurie buvo sulaikyti besinaudojantys savo žodžio laisve ir susirinkimų laisve; pabrėžia, kad visiems sulaikytiesiems turi būti sudaryta galimybė, kad jų byla būtų išnagrinėta sąžiningai ir atlikus patikimą tyrimą, kad jiems butų suteikta teisė į advokatą ir būtų laikomasi nekaltumo prezumpcijos, taip pat kad vyriausybė turi leisti sulaikytiesiems bendrauti su šeima ir gauti medicininę priežiūrą; |
4. |
smerkia kovinių šaudmenų panaudojimą prieš protestuotojus, nes saugumo pajėgos įvykdė neteisėtus žudymus, panaudojo neproporcingą jėgą ir, spėjama, kad protestuotojai buvo nužudyti tyčia; ragina Sudano vyriausybę nedelsiant sustabdyti susidorojimą ir panaikinti nacionalinių slaptų saugumo tarnybų darbuotojų nebaudžiamumą; ragina atsisakyti žiauraus 2010 m. nacionalinio saugumo įstatymo; |
5. |
ragina Sudano saugumo pajėgas laikytis JT teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimo pagrindinių principų, kuriuose nustatytos sąlygos, kuriomis galima teisėtai panaudoti jėgą nepažeidžiant žmogaus teisių, įskaitant teisę į gyvybę; |
6. |
ragina Sudano valdžios institucijas atkurti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms pagal tarptautinę teisę bei jų laikytis, įskaitant žodžio laisvę internete ir kitur, susirinkimų laisvę, religijos laisvę, moterų teises ir lyčių lygybę, ir ragina nedelsiant panaikinti visus prieigos prie informacijos ir ryšių technologijų suvaržymus; |
7. |
ragina Sudano vyriausybę nutraukti visų formų represijas prieš asmenis, kurie naudojasi savo teise į žodžio laisvę internete ir kitur, ir apsaugoti žurnalistus; pabrėžia vaidmenį, atliekamą žiniasklaidos teikiant piliečiams informaciją ir sudarant galimybę išsakyti savo teisėtą susirūpinimą, todėl griežtai smerkia informacijos sustabdymą 2013 m. rugsėjo 22 d. ir nacionalinių slaptų saugumo tarnybų vykdytą bauginimo operaciją; |
8. |
ragina Sudano vyriausybę visą laiką savo gyventojams teikti laisvą prieigą prie interneto; pabrėžia, kad prieiga prie interneto yra pagrindinė teisė, pripažinta JT žmogaus teisių tarybos, ji turi būti saugoma ir ginama, kaip ir kitos žmogaus teisės; |
9. |
ragina Sudano vyriausybę toliau įgyvendinti būtinas politines reformas, kad būtų išspręstos nuolatinės šalies netinkamo ekonominio valdymo, skurdo, didėjančios korupcijos ir nesaugumo vakaruose ir pietuose problemos, rekomenduoja Sudano valdžios institucijoms ir visiems regiono ir tarptautiniams partneriams įgyvendinti jaunimui skirtas programas siekiant skatinti švietimą, mokymą ir užimtumą; |
10. |
ragina Sudano valdžios institucijas pradėti vykdyti tikrą išsamų nacionalinį dialogą su opozicija, ypač Darfūru; primygtinai ragina Sudaną ir Pietų Sudaną pasiekti susitarimą dėl nenustatytų šių abiejų šalių pereinamojo laikotarpio ekonominių susitarimų, įskaitant dėl naftos naudojimo, paskatinusių dabartinius neramumus Sirijoje; |
11. |
primena Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos 2008 m. birželio mėn. išvadas dėl to, kad Sudano vyriausybė nuolat nebendradarbiauja su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu (TBT), jose taip pat pabrėžiama, kad Sudano vyriausybė privalo bendradarbiauti ir turi galimybes tą daryti, ir kad turi būti pripažįstami visi TBT išduoti arešto orderiai; ragina Omarą Al-Bashirą laikytis tarptautinės teisės ir stoti prieš TBT už karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą; |
12. |
ragina Sudano vyriausybę persvarstyti savo nacionalinį saugumo įstatymą, pagal kurį leidžiama be jokios teismo kontrolės laikotarpiui iki keturių su puse mėnesio sulaikyti įtariamuosius, tai pat ragina Sudano vyriausybę reformuoti savo teisinę sistemą pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus; |
13. |
ragina Sudano vyriausybę panaikinti vis dar tebetaikomą mirties bausmę ir mirties bausmes pakeisti atitinkamomis alternatyviomis sankcijomis; |
14. |
palankiai vertina valdžios institucijų sprendimą įsteigti tyrimų komitetą siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn žudynių kaltininkus ir ragina jas pradėti išsamius, nepriklausomus nustatytų žudynių tyrimus; |
15. |
ragina Afrikos Sąjungą, tiksliai vadovaujantis Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos procedūromis, nusiųsti skubų tyrimų komitetą, kad iširtų kaltinimus Sudano valdžios institucijoms, kad šios sąmoningai naudojo neproporcingai didelę gyvybei pavojingą jėgą ir kad dėl susidariusių aplinkybių žuvo protestuotojai, įskaitant žmogaus teisių gynėjus; |
16. |
ragina Komisiją neatidėliojant teisiškai apriboti masinį kontrolės technologijų eksportą iš ES į šalis, kuriose jos veikiausiai bus panaudotos pažeidžiant skaitmenines laisves ir kitas žmogaus teises; |
17. |
apgailestauja dėl ES vyriausiosios įgaliotinės priimto sprendimo nutraukti ES specialiojo įgaliotinio Sudane ir Pietų Sudane įgaliojimus, nes Sudane vyksta dideli politiniai neramumai ir ginkluoti konfliktai, kurių metu Sudano pajėgos ir vyriausybės remiamos ginkluotos grupuotės nebaudžiamos vykdo karo nusikaltimus; mano, kad neturėdama paskirto ES specialiojo įgaliotinio Sudane ir Pietų Sudane ES liks tarptautinių derybų ir veiksmų nuošalyje, juolab kad JAV, Rusija ir Kinija turi specialiuosius pasiuntinius Sudane; todėl ragina ES vyriausiąją įgaliotinę pakeisti šį sprendimą ir pratęsti ES specialiojo įgaliotinio Sudane ir Pietų Sudane įgaliojimus; |
18. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sudano vyriausybei, Afrikos Sąjungai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Visos Afrikos Parlamentui. |
(1) Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0274.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/92 |
P7_TA(2013)0424
Naujausios smurto apraiškos Irake
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pastarojo meto smurto atvejų Irake (2013/2874(RSP))
(2016/C 181/17)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Irakas: sunki mažumų grupių, įskaitant Irako turkmėnus, padėtis“ (1), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Irako Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir savo 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (2), |
— |
atsižvelgdamas į Komisijos bendrą strateginį dokumentą dėl Irako (2011–2013), |
— |
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pagalbos misijos Irake (UNAMI) ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2012 m. gruodžio 19 d. bendrai pristatytą pranešimą dėl žmogaus teisių Irake 2012 m. sausio–birželio mėn., |
— |
atsižvelgdamas į Tarptautinės krizių grupės 2013 m. rugpjūčio 14 d. pranešimą dėl Artimųjų Rytų „Dabar arba niekada: Irako sunitai ir valstybė“ (angl. „Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State“), |
— |
atsižvelgdamas į JT 2013 m. spalio 1 d. paskelbtus žuvusiųjų ir sužeistųjų skaičius, |
— |
atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus Ban Ki-moono 2013 m. liepos 29 d. pareiškimą, kuriame jis ragino vadovus atitraukti Iraką nuo prarajos, |
— |
atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus Ban Ki-moono 2013 m. rugsėjo 1 d. pareiškimą dėl žiaurių įvykių Ašrafo stovykloje, kai buvo nužudyti 52 žmonės, |
— |
atsižvelgdamas į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, |
— |
atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Irakas ratifikavo, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos Pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės bendrai užsienio ir saugumo politikai Catherine Ashton pareiškimą dėl pastarojo meto smurto atvejų Irake, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
A. |
kadangi Irakas ir toliau susiduria su rimtomis politinėmis, saugumo ir socialinėmis bei ekonominėmis problemomis ir kadangi šalies politinė erdvė yra labai suskaidyta ir joje vyrauja smurtas ir religinio pobūdžio politika, ir tai labai kenkia teisėtiems Irako gyventojų siekiams, susijusiems su taika, klestėjimu ir tikru perėjimu prie demokratijos; |
B. |
kadangi, remiantis Jungtinių Tautų pagalbos misijos Irake paskelbtais duomenimis, 2013 m. rugsėjo mėn. per teroro ir smurto aktus 979 irakiečiai buvo nužudyti ir 2 133 sužeisti; kadangi 2013 m. rugsėjo mėn. Bagdado gubernija nukentėjo labiausiai – 1 429 civiliai asmenys (418 nužudyti ir 1 011 sužeistų), po jos eina Ninevos, Dijalos, Salach ad Dino ir Anbaro gubernijos; kadangi buvo pranešta, jog Kirkuke, Arbilyje, Babilyje, Vasite, Di Kare ir al Basroje taip pat buvo aukų ir sužeistųjų; |
C. |
kadangi smurto poveikis civiliams išlieka gluminančiai didelis ir vis auga – nuo 2013 m. pradžios nemažiau kaip 5 000 civilių nužudyta, nemažiau kaip 10 000 sužeista, o tai yra didžiausi skaičiai per pastaruosius penkerius metus; |
D. |
kadangi didelė dalis gyventojų ir toliau kenčia nuo rimtų socialinių ir ekonominių problemų – plačiai paplitusio skurdo, aukšto nedarbo lygio, ekonomikos stagnacijos, aplinkos būklės prastėjimo ir pagrindinių viešųjų paslaugų trūkumo; kadangi daug taikių demonstracijų, kurių metu reikalaujama daugiau socialinių, ekonominių ir politinių teisių, ir toliau labai sistemingai yra saugumo pajėgų, kurios veikia nebaudžiamos, malšinamos; |
E. |
kadangi Irako konstitucija užtikrina visų piliečių lygybę prieš įstatymą, taip pat įvairių tautybių atstovų administracines, politines ir švietimo teises; |
F. |
kadangi ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime, ypač sąlygoje dėl žmogaus teisių, pabrėžiama, kad vykstant ES ir Irako politiniam dialogui didžiausias dėmesys turi būti skiriamas žmogaus teisėms ir demokratinių institucijų stiprinimui; |
1. |
griežtai smerkia pastarojo meto terorizmo ir sustiprėjusio religinio smurto veiksmus, dėl kurių kyla pavojus, kad šalis vėl sugrįš prie religinio pobūdžio konfliktų ir ims kelti baimę dėl platesnio religinio pobūdžio konflikto regione; atkreipia dėmesį į tai, kad nors smurtas pasireiškia religinio pobūdžio klausimais, jo priežastys yra politinės, o ne religinės; |
2. |
reiškia užuojautą mirusiųjų ir sužeistųjų šeimoms bei draugams; |
3. |
smerkia pastarojo meto išpuolius: 2013 m. rugsėjo 3 d. išpuolį, kurio metu mažiausiai 60 žmonių buvo nužudyta, daugiausiai Bagdado šiitų rajonuose; 2013 m. rugsėjo 15 d. išpuolį, kurio metu daugiau kaip 40 žmonių nužudyta per sprogdinimus visame Irake, labiausiai taikantis į šiitų gyvenamąsias zonas; 2013 m. rugsėjo 21 d. išpuolį, kurio metu mažiausiai 60 žmonių buvo nužudyta per laidotuves Sadro mieste, šalia Bagdado; 2013 m. rugsėjo 30 d. išpuolį, kurio metu mažiausiai 54 žmonės buvo nužudyti, daugiausiai Bagdado šiitų rajonuose; 2013 m. spalio 5 d. išpuolį, kurio metu mažiausiai 51 žmogus buvo nužudytas ir per 70 sužeista, kai savižudis kovotojas susprogdino bombą, taikydamasis į šiitų piligrimus Bagdado al Adamijos rajone, o mažiausiai 12 žmonių buvo nužudyta ir mažiausiai 25 sužeista, kai tą pačią dieną kitas savižudis kovotojas susprogdino bombą kavinėje Balado mieste, esančiame į šiaurę nuo Bagdado; 2013 m. spalio 6 d. išpuolį, kurio metu buvo nužudyta mažiausiai 12 vaikų, kurių amžius – nuo 6 iki 12 metų, ir dar daugiau sužeista, savižudžiui kovotojui šalia pradinės mokyklos turkmėnų šiitų gyvenamajame Kabako miestelyje susprogdinus bombą; 2013 m. spalio 7 d. išpuolį, kurio metu mažiausiai 22 žmonės buvo nužudyti per neseniai įvykdytą sprogimų bangą Bagdade; ir 2013 m. spalio 8 d. išpuolį, kurio metu mažiausiai 9 žmonės buvo nužudyti Bagdade sprogus automobiliui ir per puolimą prieš saugumo pajėgas šalies šiaurėje; |
4. |
griežtai smerkia 2013 m. rugsėjo 1 d. Irako pajėgų įvykdytą išpuolį prieš Ašrafo stovyklą, per kurį buvo nužudyti 52 pabėgėliai iš Irano ir pagrobti 7 stovyklos gyventojai, tarp kurių 6 moterys, kurios, remiantis Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton pareiškimu, manoma, laikomos Bagdade, ir ragina jas nedelsiant ir be jokių sąlygų paleisti; reiškia paramą Jungtinių Tautų pagalbos misijos Irake, kuri bando perkelti apie 3 000 stovyklos gyventojų už Irako ribų, atliekamam darbui; |
5. |
reiškia rimtą susirūpinimą dėl naujų nestabilumo apraiškų ir ragina visus Irako politinius lyderius, iš visų etninių ir religinių grupių, dirbti kartu siekiant nutraukti religinio pobūdžio smurtą ir nepasitikėjimą bei suvienyti Irako gyventojus; |
6. |
ragina Irako vyriausybę ir regionines vyriausybes pasmerkti išpuolius ir palengvinti visapusišką bei greitą neseniai įvykusių teroristinių išpuolių regione tyrimą, ragina Irako vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti vykdant šį tyrimą, kad atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
7. |
yra susirūpinęs dėl to, kad smurtas Sirijoje, kurioje vyksta konfliktas, gali išplisti į Iraką, kur džihado sukilėliai, susiję su skėtine sunitų kovotojų grupuote „Irako islamo valstybė“, kuri apima „Al Kaidą“, gerokai sustiprėjo; |
8. |
ragina politinius, religinius ir pilietinius lyderius ir saugumo pajėgas kuo skubiau pradėti dirbti kartu siekiant nutraukti kraujo praliejimą ir užtikrinti, kad visi Irako piliečiai jaustųsi vienodai ginami; |
9. |
ragina Irako vyriausybę ir visus politinius lyderius imtis reikalingų priemonių, kad visiems Irako gyventojams ir visų pirma pažeidžiamų mažumų atstovams būtų suteiktas saugumas ir apsauga; ragina Irako vyriausybę užtikrinti, kad saugumo pajėgos laikytųsi teisinės valstybės principų ir tarptautinių standartų; |
10. |
ragina tarptautinę bendruomenę ir ES paremti Irako vyriausybę skatinant iniciatyvas, kuriomis vykdomas nacionalinis dialogas, stiprinama teisinė valstybė, teikiamos pagrindinės paslaugos, siekiant sukurti saugų, stabilų, suvienytą, klestintį ir demokratišką Iraką, kuriame ginamos visų gyventojų žmogaus ir politinės teisės; |
11. |
ragina Irako valdžios institucijas, atsižvelgiant į tai, kad saugumo padėtis pablogino labiau pažeidžiamų grupių, kaip antai moterų, jaunimo ir pagrindinių teisių aktyvistų, įskaitant profesinių sąjungų atstovus, problemas, imtis skubių veiksmų, kad daugiau lėšų būtų skiriama programoms, kuriomis siekiama pagerinti padėtį; |
12. |
skatina sunitų ir šiitų dvasininkų religinį dialogą kaip būtiną priemonę konfliktams spręsti; mano, kad pastarojo meto JAV ir Irano derybos taip pat suteikia galimybę Irakui būti tiltu, nes jis yra viena iš nedaugelio šalių, turinčių glaudžius ryšius su abiem šalimis; ragina Irano lyderius konstruktyviai pradėti regiono stabilizavimą; |
13. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei bendrai užsienio ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Irako vyriausybei ir atstovų tarybai, Kurdistano regioninei valdžiai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai. |
(1) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0101.
(2) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0022.
II Komunikatai
EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI
Europos Parlamentas
Trečiadienis, 2013, Spalio 9
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/95 |
P7_TA(2013)0404
Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinis susitarimas (TIS) dėl bendradarbiavimo dėl procedūrų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinio susitarimo dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą sudarymo (2013/2198(ACI))
(2016/C 181/18)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Pirmininko 2013 m. rugsėjo 12 d. laišką, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinio susitarimo dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą, projektą, |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, |
— |
atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 6 dalį, 284 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir 295 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2013 m. rugsėjo 12 d., siekiant priimti Tarybos reglamentą, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1) ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę dėl šio pasiūlymo dėl reglamento (2), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Parlamento Pirmininko ir Europos Centrinio Banko pirmininko 2013 m. rugsėjo 12 d. pareiškimą, kai Europos Parlamente buvo balsuojama dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (3), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 1 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0302/2013), |
1. |
pritaria žemiau pateikto susitarimo sudarymui ir, atsižvelgdamas į susitarimo turinį, nutaria jį pridėti prie Darbo tvarkos taisyklių; |
2. |
paveda Pirmininkui pasirašyti susitarimą su Europos Centrinio Banko pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
3. |
paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedą Tarybai, Komisijai, Europos Centriniam Bankui ir nacionaliniams parlamentams susipažinti. |
(1) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0372.
(2) A7-0392/2012 (pranešėja Marianne Thyssen ir nuomonės referentas Andrew Duff).
(3) Žr. 2013 m. rugsėjo 12 d. Parlamento teisėkūros rezoliucijos dėl pasiūlymo dėl tokio reglamento priedą (Priimti tekstai, P7_TA(2013)0372).
PRIEDAS
Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinis susitarimas dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą
(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka tarpinstitucinį susitarimą, kuris buvo paskelbtas 2013 m. lapkričio 30 d.Oficialiojo leidinio L serijoje 320, p. 1.)
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/96 |
P7_TA(2013)0405
Tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose ir delegacijų parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose bei daugiašalėse parlamentinėse asamblėjose skaičius ir jų narių skaičius
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose ir delegacijų parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose bei daugiašalėse parlamentinėse asamblėjose skaičiaus ir jų narių skaičiaus (2013/2853(RSO))
(2016/C 181/19)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą, |
— |
atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. (1), 2009 m. rugsėjo 14 d. (2), 2010 m. birželio 15 d. (3) ir 2011 m. gruodžio 14 d. (4) sprendimus dėl tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose, parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir dėl daugiašalių parlamentinių asamblėjų skaičiaus ir jų narių skaičiaus, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 198 straipsnį, |
1. |
nusprendžia, kad Kroatijai įstojus į Europos Sąjunga savo veiklą nutraukia ES ir Kroatijos jungtinis parlamentinis komitetas; |
2. |
nusprendžia toliau išdėstyta tvarka pakeisti šių tarpparlamentinių delegacijų narių skaičių:
|
3. |
paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
(1) OL C 212 E, 2010 8 5, p. 136.
(2) OL C 224 E, 2010 8 19, p. 36.
(3) OL C 236 E, 2011 8 12, p. 159.
(4) OL C 168 E, 2013 6 14, p. 132.
III Parengiamieji aktai
EUROPOS PARLAMENTAS
Antradienis, 2013, Spalio 8
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/98 |
P7_TA(2013)0391
ES ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos ***
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimo dėl civilinės globalios navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) sudarymo projekto (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))
(Pritarimo procedūra)
(2016/C 181/20)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06373/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimo projektą (13242/2005), |
— |
atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0070/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį, 90 straipsnio 7 dalį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A7-0298/2013), |
1. |
pritaria susitarimo sudarymui; |
2. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Ukrainos parlamentams ir vyriausybėms. |
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/98 |
P7_TA(2013)0392
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Italijos paraiška „EGF/2011/025IT/Lombardia“
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Italijos paraiška „EGF/2011/025 IT/Lombardia“) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))
(2016/C 181/21)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0470 – C7-0206/2013), |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punkte nustatytą trišalio nagrinėjimo procedūrą, |
— |
atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
— |
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
— |
atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0294/2013), |
A. |
kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
B. |
kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. buvo galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio; |
C. |
kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau; |
D. |
kadangi Italija pateikė paraišką „EGF/2011/025 IT/Lombardia“ dėl EGF finansinės paramos, nes ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2011 m. kovo 20 d. iki 2011 m. gruodžio 20 d. Lombardijos regione buvo atleisti 529 darbuotojai (iš jų paramą taikant EGF bendrai finansuojamas priemones numatyta skirti 480 darbuotojų); |
E. |
kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus; |
1. |
pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 2 straipsnio b punkte nustatytos sąlygos ir kad todėl Italija turi teisę gauti finansinę paramą pagal šį reglamentą; |
2. |
apgailestaudamas pažymi, kad Italijos institucijos pateikė paraišką dėl EGF finansinės paramos 2011 m. gruodžio 30 d. ir kad Komisija savo atlikto vertinimo rezultatus pateikė 2013 m. birželio 28 d.; apgailestauja, kad vertinimo laikotarpis užsitęsė iki 18 mėnesių; |
3. |
pažymi, kad Lombardijoje, turtingiausiame Italijos regione, kuriame sukuriamas penktadalis Italijos BVP, reikia išspręsti didžiules struktūrines problemas, kurios pasunkėjo dėl ekonomikos ir finansų krizės; palankiai vertina tai, kad Lombardija antrą kartą naudojasi galimybe gauti EGF paramą, kad galėtų įveikti ekonominius ir socialinius sunkumus; |
4. |
ragina Italijos valdžios institucijas išnaudoti visą EGF paramos potencialą ir paskatinti kuo daugiau darbuotojų pasinaudoti priemonėmis, primena, kad Italijai teikiant ankstesnę EGF paramą buvo susiduriama su sąlyginai žemo biudžeto įvykdymo lygio, kurį daugiausia lėmė menkas dalyvavimas, problema; |
5. |
pažymi, kad Komisija jau pripažino ekonomikos ir finansų krizės poveikį informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriui ir kad EGF lėšomis jau paremti atleisti darbuotojai, dirbę šiame sektoriuje (paraiškos: „EGF/2011/016 IT/Agile“ ir „EGF/2010/012 NL/Noord Holland“); |
6. |
pažymi, kad pastaruoju dešimtmečiu Italijos IRT sektorių neigiamai paveikė didelė šalių, kuriose gamybos išlaidos yra mažos, konkurencija; pripažįsta keletą pastarųjų metų esantį poreikį pertvarkyti šį sektorių dėl sparčiai besivystančių naujų technologijų, pvz., debesijos kompiuterijos, įvairių rūšių e. paslaugų ir socialinių tinklų, kurie buvo pripažįstami svarbiu iššūkiu; pažymi, kad krizės sukeltas ekonomikos nuosmukis dar labiau padidino Italijos ir pirmaujančių Europos Sąjungos valstybių bei kitų pasaulio šalių skaitmeninę atskirtį; pažymi, kad dėl visų tų pokyčių nuo 2009 m. Italijos įmonėse buvo mažinamas IRT srities darbuotojų skaičius; |
7. |
palankiai vertina tai, kad, siekdamos laiku suteikti darbuotojams paramą, Italijos valdžios institucijos nusprendė 2012 m. kovo 1 d. (taigi gerokai anksčiau negu buvo priimtas galutinis sprendimas dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui) pradėti taikyti prie individualių poreikių pritaikytas priemones; |
8. |
pažymi, kad siekiant apriboti socialinį atleidimų IRT sektoriuje poveikį, intensyviai naudotasi socialinės apsaugos tinklais, kaip antai atlyginimų kompensavimo fondu (it. CIG), iš kurio lėšų darbuotojams buvo teikiama finansinė parama kaip atlyginimo kompensacija; su pasitenkinimu pažymi, kad Italijos valdžios institucijos neprašė EGF paramos dienpinigiams finansuoti; |
9. |
pažymi, kad į bendrai finansuotiną suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą įtrauktos tokios 480 darbuotojų grąžinimo į darbo rinką priemonės kaip pokalbio metodai, įgūdžių nustatymas, planų sudarymas, asmeninės intervencijos plano stebėsena, koordinavimas ir valdymas, konsultavimas ir profesinis orientavimas, darbo galimybių kitose įmonėse nagrinėjimas, turimų įgūdžių ir darbo derinimas, konsultavimas pirmajame naujo darbo etape, patarimai ir parama savarankiškai dirbantiems asmenims ir konsultavimas ir parama profesinės praktikos metu; |
10. |
pažymi, kad į prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą neįtrauktos mokymo ir perkvalifikavimo priemonės, nes šios priemonės bus finansuojamos regioninėmis lėšomis; |
11. |
palankiai vertina tai, kad rengiant suderinto EGF paketo priemones buvo konsultuojamasi su socialiniais partneriais ir visų pirma su vietos lygmeniu veikiančiomis profesinėmis sąjungomis (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3); pažymi, kad įvairiais EGF paramos įgyvendinimo etapais ir naudojantis EGF lėšomis bus įgyvendinama vyrų ir moterų lygybės politika bei taikomas nediskriminavimo principas; |
12. |
primena, kaip svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius bei gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą priemonių paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos; |
13. |
pažymi, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, apima priemones, susijusias su patarimais karjeros klausimais ir karjeros planavimu, konsultavimu, turimų įgūdžių ir darbo derinimu, parama savarankiškai dirbantiems asmenims ir profesinės praktikos metu; |
14. |
pažymi, kad informacija apie suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima duomenis apie tai, kaip šiomis priemonėmis papildomi struktūrinių fondų lėšomis finansuojami veiksmai; pabrėžia, jog Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama pagalba pagal kitas Sąjungos finansines priemones; dar kartą ragina Komisiją į jos rengiamas metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamos tvarkos ir kad nebūtų dubliuojamos Sąjungos finansuojamos paslaugos; |
15. |
ragina susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant patobulinti su procedūromis susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, patobulino procedūrą, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo vertinimą kartu su pasiūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad bus įtraukti kiti šios procedūros patobulinimai ir kad bus užtikrintas didesnis EGF efektyvumas, skaidrumas ir matomumas; |
16. |
pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turi būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiama atskirų atleistų darbuotojų reintegracija siekiant sudaryti galimybę gauti stabilų darbą; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas tvarus ir ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
17. |
palankiai vertina Taryboje pasiektą susitarimą, kad reglamente dėl EGF naudojimo 2014–2020 m. laikotarpiu vėl būtų numatytas su krize susijęs mobilizacijos kriterijus, pagal kurį galima papildomai teikti finansinę paramą darbuotojams, atleistiems dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės, kartu su parama darbuotojams, netekusiems darbo dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių; |
18. |
pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
19. |
paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
20. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
(1) OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
(2) OL L 406, 2006 12 30, p. 1.
(3) CGIL (Confederazione generale italiana del lavoro), CISL (Confederazione italiana sindacati lavoratori), UIL (Unione italiana del lavoro), CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori).
PRIEDAS
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Italijos paraiška „EGF/2011/025 IT/Lombardia“)
(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2013/526/ES.)
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/102 |
P7_TA(2013)0393
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Italijos paraiška „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili“
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Italijos paraiška „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili“) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))
(2016/C 181/22)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0469 – C7-0207/2013), |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
— |
atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punkte nustatytą trišalio nagrinėjimo procedūrą, |
— |
atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
— |
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
— |
atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0292/2013), |
A. |
kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
B. |
kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. buvo galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio; |
C |
kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau; |
D. |
kadangi Italija pateikė paraišką „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili“ dėl EGF finansinės paramos, nes ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2012 m. liepos 5 d. iki 2012 m. rugpjūčio 28 d. iš įmonės „De Tomaso Automobili S.p.A.“ buvo atleista 1 030 darbuotojų (iš jų paramą taikant EGF bendrai finansuojamas priemones numatyta skirti 1 010 darbuotojų); |
E. |
kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus; |
1. |
pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 2 straipsnio a punkte nustatytos sąlygos, todėl Italija turi teisę gauti finansinę paramą pagal šį reglamentą; |
2. |
pažymi, kad Italijos valdžios institucijos pateikė paraišką dėl EGF finansinės paramos 2012 m. lapkričio 5 d., o Komisija savo vertinimo rezultatus pateikė 2013 m. birželio 28 d.; palankiai vertina gana greitą 7 mėnesių paraiškos įvertinimo laikotarpį; |
3. |
pažymi, kad iš Italijos automobilių gamybos įmonės „De Tomaso Automobili S.p.A.“ buvo atleista 1 030 darbuotojų, dėl geografinių vartojimo modelių pokyčių; pažymi, kad greitai augančios Azijos rinkos, kuriose Sąjungos gamintojų gebėjimai išnaudoti galimybes yra mažesni, nes tose rinkose jų pozicijos paprastai yra prastesnės nei kitur, taip pat reaguojant į ekonomikos ir finansų krizę sugriežtintos kreditavimo sąlygos, dėl kurių įmonė susidūrė su dar didesniais sunkumais ir nesugebėjo rasti pelningo sprendimo, todėl 2012 m. balandžio mėn. buvo pradėta jos likvidavimo procedūra; |
4. |
pažymi, kad Komisija jau pripažino ekonomikos ir finansų krizės poveikį automobilių sektoriui ir tai, kad dėl šio sektoriaus pateikta daugiausia paraiškų (16 paraiškų) EGF paramai gauti, iš kurių 7 grindžiamos su prekyba susijusia globalizacija (3); |
5. |
ragina Italijos valdžios institucijas išnaudoti visą EGF paramos potencialą ir paskatinti kuo daugiau darbuotojų pasinaudoti priemonėmis, primena, kad Italijai teikiant ankstesnę EGF paramą buvo susiduriama su sąlyginai žemo biudžeto įgyvendinimo lygio, kurį daugiausia lėmė menkas dalyvavimas, problema; |
6. |
pabrėžia, kad darbuotojų atleidimas iš įmonės „De Tomaso Automobili S.p.A.“ turėjo įtakos Pjemonto ir Toskanos regionams ir visų pirma Turino bei Livorno provincijoms, kuriose veikė įmonės „De Tomaso Automobili S.p.A.“ gamyklos; |
7. |
palankiai vertina tai, kad, siekdamos suteikti darbuotojams skubią paramą, Italijos valdžios institucijos nusprendė 2013 m. sausio 15 d. (taigi gerokai anksčiau prieš priimant galutinį sprendimą dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui) pradėti taikyti prie individualių poreikių pritaikytas priemones; |
8. |
pažymi, kad atleisti darbuotojai galėjo naudotis atlyginimų kompensavimo fondu (it. CIG), Italijos socialinės apsaugos tinklu, kuris suteikė darbuotojams finansinę paramą kaip atlyginimo kompensaciją; tačiau pažymi, kad Italijos valdžios institucijos paprašė EGF paramos, kad būtų galima finansuoti dienpinigius, papildomai prie įprastų socialinių išmokų, skiriamų bedarbiams pagal Italijos teisę; |
9. |
primena, kad ateityje EGF lėšos visų pirma turėtų būti skiriamos mokymams ir darbo paieškai, taip pat profesinio orientavimo programoms; pažymi, kad EGF finansinė parama išmokoms mokėti visada turėtų būti papildomojo pobūdžio ir teikiama lygiagrečiai su tuo, kas atleistiems darbuotojams numatyta pagal nacionalinę teisę arba kolektyvines sutartis; šiomis aplinkybėmis primena Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2013 dėl EGF pateiktą išvadą, kad vienas trečdalis EGF lėšų naudojamas kaip nacionalinių darbuotojų pajamų rėmimo schemų kompensacija nesukuriant ES pridėtinės vertės, ir rekomendaciją, kad ateityje tokios priemonės būtų ribojamos; |
10. |
pažymi, kad į bendrai finansuotiną suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą įtrauktos tokios 1 010 darbuotojų grąžinimo į darbo rinką priemonės kaip profesinis orientavimas, konsultacijos dėl įsidarbinimo ir pagalba ieškant darbo, mokymas, profesinis perkvalifikavimas ir profesinis mokymas, paramos steigiant įmones priemonės, parama verslui steigti, įdarbinimo išmokos, darbo paieškos išmokos ir išmokos specialioms išlaidoms padengti, pvz., išmokos priklausomų asmenų globėjams ir išmokos, skirtos su kelionėmis į mokymo vietą susijusioms išlaidoms padengti; |
11. |
palankiai vertina tai, kad rengiant suderinto EGF paslaugų paketo priemones buvo konsultuojamasi su socialiniais partneriais ir visų pirma su vietos lygmeniu veikiančiomis profesinėmis sąjungomis; pažymi, kad įvairiais EGF paramos įgyvendinimo etapais ir naudojantis EGF lėšomis bus įgyvendinama vyrų ir moterų lygybės politika bei taikomas nediskriminavimo principas; |
12. |
palankiai vertina tai, kad kuriant paslaugų paketą konsultuotasi su socialiniais partneriais; palankiai vertina tai, kad valdymo komitetas stebės, kaip įgyvendinamas paslaugų paketas; |
13. |
primena, kaip svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą paslaugų paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos; |
14. |
ragina valstybes nares ateityje teikiant paraiškas įtraukti šią informaciją apie EGF lėšomis remtinas mokymo priemones: vykdyto mokymo rūšis, sektorius, kuriuose, buvo vykdytas mokymas, taip pat informaciją apie tai, ar pasiūlymas atitinka numatomus gebėjimų poreikius regione ir (arba) vietovėje ir ar yra pritaikytas prie šio regiono ekonomikos perspektyvų; |
15. |
pažymi, kad informacija apie suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima duomenis apie tai, kaip šiomis priemonėmis papildomi struktūrinių fondų lėšomis finansuojami veiksmai; pabrėžia, kad Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; dar kartą ragina Komisiją į jos rengiamas metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamos tvarkos ir kad nebūtų dubliuojamos Sąjungos finansuojamos paslaugos; |
16. |
ragina susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant patobulinti su procedūromis susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, patobulino procedūrą, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo vertinimą kartu su pasiūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad kiti šios procedūros patobulinimai bus įtraukti į naująjį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.) reglamentą ir kad bus užtikrintas didesnis EGF efektyvumas, skaidrumas ir matomumas; |
17. |
pabrėžia, kad pagal EGF reglamento 6 straipsnį reikėtų užtikrinti, kad EGF lėšomis būtų remiama pakartotinė atskirų iš darbo atleistų darbuotojų integracija, siekiant sudaryti sąlygas dirbti nuolatinį darbą; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas tvarus ir ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
18. |
pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
19. |
palankiai vertina Taryboje pasiektą susitarimą, kad EGF reglamente 2014–2020 m. laikotarpiu vėl būtų numatytas su krize susijęs mobilizavimo kriterijus, pagal kurį galima papildomai teikti finansinę paramą darbuotojams, atleistiems dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės, kartu su parama darbuotojams, netekusiems darbo dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių; |
20. |
paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
21. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
(1) OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
(2) OL L 406, 2006 12 30, p. 1.
(3) „EGF/2012/008 De Tomaso Automobili“ (ši paraiška yra šio pasiūlymo dėl sprendimo dalykas), „EGF/2012/005 Saab Automotive“ (COM(2012)0622), „EGF/2009/013 Karmann“ (COM(2010)0007), „EGF/2008/004 Castilla y Leon Aragon“ (COM(2009)0150), „EGF/2008/002 Delphi“ (COM(2008)0547), „EGF/2007/010 Lisboa Alentejo“ (COM(2008)0094), „EGF/2007/001 PSA Suppliers“ (COM(2007)0415).
PRIEDAS
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Italijos paraiška „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili“)
(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2013/514/ES.)
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/105 |
P7_TA(2013)0397
Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) susitarimas dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje: vėliavos valstybės įsipareigojimai užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB ***I
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos direktyvos 2009/13/EB, įgyvendinančios Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičiančios Direktyvą 1999/63/EB (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
(2016/C 181/23)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0134), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0083/2012), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
— |
pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Transporto komiteto nuomonę (A7-0037/2013), |
1. |
priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
2. |
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
3. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
(1) OL C 299, 2012 10 4, p. 153.
(2) Ši pozicija pakeičia 2013 m. kovo 13 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2013)0080).
P7_TC1-COD(2012)0065
Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. spalio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/…/ES dėl tam tikrų vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir kad ji būtų vykdoma
(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/54/ES.)
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/106 |
P7_TA(2013)0398
Tabako ir susijusių gaminių gamyba, pateikimas ir pardavimas ***I
2013 m. spalio 8 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) (1)
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
(2016/C 181/24)
Pakeitimas 1
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 2
Pasiūlymas dėl direktyvos
6 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 3
Pasiūlymas dėl direktyvos
7 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 4
Pasiūlymas dėl direktyvos
8 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 5
Pasiūlymas dėl direktyvos
9 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 6
Pasiūlymas dėl direktyvos
10 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 7
Pasiūlymas dėl direktyvos
10 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 8
Pasiūlymas dėl direktyvos
11 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 9
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 10
Pasiūlymas dėl direktyvos
14 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 11
Pasiūlymas dėl direktyvos
14 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 12
Pasiūlymas dėl direktyvos
14 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 13
Pasiūlymas dėl direktyvos
15 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 14
Pasiūlymas dėl direktyvos
16 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Išbraukta. |
Pakeitimas 15
Pasiūlymas dėl direktyvos
17 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 16
Pasiūlymas dėl direktyvos
17 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 17
Pasiūlymas dėl direktyvos
18 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 18
Pasiūlymas dėl direktyvos
18 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 19
Pasiūlymas dėl direktyvos
18 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 20
Pasiūlymas dėl direktyvos
20 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 21
Pasiūlymas dėl direktyvos
22 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 22
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 23
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 24
Pasiūlymas dėl direktyvos
24 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 25
Pasiūlymas dėl direktyvos
26 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 26
Pasiūlymas dėl direktyvos
28 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 27
Pasiūlymas dėl direktyvos
29 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 28
Pasiūlymas dėl direktyvos
29 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 29
Pasiūlymas dėl direktyvos
30 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 30
Pasiūlymas dėl direktyvos
30 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 31
Pasiūlymas dėl direktyvos
30 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 32
Pasiūlymas dėl direktyvos
31 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 165
Pasiūlymas dėl direktyvos
33 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimai 118 ir 137/REV
Pasiūlymas dėl direktyvos
34 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Išbraukta. |
Pakeitimas 35
Pasiūlymas dėl direktyvos
35 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Išbraukta. |
Pakeitimas 36
Pasiūlymas dėl direktyvos
35 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 37
Pasiūlymas dėl direktyvos
37 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 38
Pasiūlymas dėl direktyvos
38 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 39
Pasiūlymas dėl direktyvos
39 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 40
Pasiūlymas dėl direktyvos
39 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 41
Pasiūlymas dėl direktyvos
40 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 42
Pasiūlymas dėl direktyvos
42 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 43
Pasiūlymas dėl direktyvos
45 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 44
Pasiūlymas dėl direktyvos
45 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 45
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
Šios direktyvos tikslas – suderinti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, reglamentuojančius: |
Šios direktyvos tikslas – suderinti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, reglamentuojančius: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
siekiant gerinti tabako ir susijusių gaminių vidaus rinkos veikimą, remiantis aukštu sveikatos apsaugos lygiu. |
siekiant vykdyti pagal PSO Tabako kontrolės pagrindų konvenciją prisiimtus įsipareigojimus ir gerinti tabako ir susijusių gaminių vidaus rinkos veikimą, remiantis aukštu sveikatos , ypač jaunimo, apsaugos lygiu. |
Pakeitimas 46
Pasiūlymas dėl direktyvos
2 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||
Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys: |
Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Pakeitimai 89 ir 149
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
2. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir pritaikyti didžiausią pagal 1 dalį leidžiamą kiekį prie mokslo pažangos ir tarptautinių sutartų standartų. |
Išbraukta. |
Pakeitimas 90
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
3. Valstybės narės praneša Komisijai apie didžiausią leidžiamą kitų medžiagų kiekį, kurį jos nustato cigarečių išrūkose ir kitų nei cigaretės tabako gaminių išrūkose. Atsižvelgiant į sutartus tarptautinius standartus, jei tokie yra, ir remiantis mokslo įrodymais Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir priimti bei pritaikyti didžiausią leidžiamą kitų medžiagų kiekį cigarečių išrūkose ir kitų nei cigaretės tabako gaminių išrūkose, kuris pastebimai padidina toksinį ar priklausomybę sukeliantį tabako gaminių poveikį, palyginti su toksiškumo ir priklausomybės sukėlimo gebos riba, atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytą dervų, nikotino ir anglies monoksido kiekį išrūkose. |
Išbraukta. |
Pakeitimas 48
Pasiūlymas dėl direktyvos
4 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Dervų, nikotino ir anglies monoksido kiekis cigarečių išrūkose nustatomas remiantis ISO standartais: 4387 – dervoms, 10315 – nikotinui ir 8454 – anglies monoksidui. |
1. Dervų, nikotino ir anglies monoksido kiekis cigarečių išrūkose nustatomas remiantis ISO standartais: 4387 – dervoms, 10315 – nikotinui ir 8454 – anglies monoksidui. |
Nurodyto dervų ir nikotino kiekio tikslumas tikrinamas pagal ISO 8243 standartą. |
Nurodyto dervų, nikotino ir anglies monoksido kiekio tikslumas tikrinamas pagal ISO 8243 standartą. |
2. 1 dalyje minėti matavimai yra atliekami arba patvirtinami bandymų laboratorijų, kurias tvirtina ir kontroliuoja kompetentingos valstybių narių institucijos. |
2. 1 dalyje minėti matavimai yra atliekami arba patvirtinami nepriklausomų bandymų laboratorijų, kurias tvirtina ir kontroliuoja kompetentingos valstybių narių institucijos. |
Valstybės narės nusiunčia Komisijai patvirtintų laboratorijų sąrašą, nurodydamos patvirtinimo kriterijus ir taikytus stebėsenos metodus ir jį atnaujina kaskart padarius bet kokius pakeitimus. Komisija viešai paskelbia valstybių narių nurodytų patvirtintų laboratorijų sąrašą. |
Valstybės narės nusiunčia Komisijai patvirtintų laboratorijų sąrašą, nurodydamos patvirtinimo kriterijus ir taikytus stebėsenos metodus ir jį atnaujina kaskart padarius bet kokius pakeitimus. Komisija viešai paskelbia valstybių narių nurodytų patvirtintų laboratorijų sąrašą. |
|
2a. Bandymus, kuriais patvirtinamas tabako bendrovių pateiktų rezultatų pagrįstumas, reguliariai atlieka nepriklausomos bandymų laboratorijos, kurias kontroliuoja valstybių narių kompetentingos institucijos. |
3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir pritaikyti dervų, nikotino ir anglies monoksido kiekio išrūkose matavimo metodus prie mokslo ir technikos pažangos ir tarptautinių sutartų standartų. |
3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį siekiant papildyti ar iš dalies pakeisti dervų, nikotino ir anglies monoksido kiekio išrūkose matavimo metodus prie mokslo ir technikos pažangos ir tarptautinių sutartų standartų. |
4. Valstybės narės praneša Komisijai apie matavimo metodus, kuriuos jos naudoja kitų medžiagų kiekiui cigarečių išrūkose ir medžiagų kiekiui kitų nei cigaretės tabako gaminių išrūkose nustatyti. Remiantis tais metodais ir atsižvelgiant į mokslo bei technikos pažangą ir tarptautinius sutartus standartus Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį priimti ir pritaikyti matavimo metodus. |
4. Valstybės narės praneša Komisijai apie matavimo metodus, kuriuos jos naudoja kitų medžiagų kiekiui cigarečių išrūkose ir medžiagų kiekiui kitų nei cigaretės tabako gaminių išrūkose nustatyti. Komisija priima deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį siekiant integruoti į Sąjungos teisę TKPK ir PPO šalių priimtus metodus. |
|
4a. Nurodyto kitų medžiagų kiekio kitų pridegamųjų tabako gaminių išrūkose tikslumas tikrinamas pagal ISO 8243 standartą. |
Pakeitimai 91, 92 ir 49
Pasiūlymas dėl direktyvos
5 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Valstybės narės reikalauja, kad tabako gaminių gamintojai ir importuotojai joms pateiktų visų tabako gaminių gamybai naudotų sudedamųjų dalių ir jų kiekių sąrašą pagal prekės ženklus ir rūšis, taip pat jų išrūkas ir medžiagų kiekį išrūkose. Gamintojai ar importuotojai taip pat informuoja atitinkamų valstybių narių kompetentingas institucijas, jeigu produkto sudėtis pakeičiama ir tai paveikia pagal šį straipsnį teikiamą informaciją. Prieš pateikiant rinkai naują ar pakeistą tabako gaminį pateikiama informacija, kurios reikalaujama pagal šį straipsnį. |
1. Valstybės narės reikalauja, kad tabako gaminių gamintojai ir importuotojai joms pateiktų visų tabako gaminių gamybai naudotų sudedamųjų dalių ir jų kiekių sąrašą pagal prekės ženklus ir rūšis, taip pat jų išrūkas ir medžiagų kiekį išrūkose , kurios susidarytų vartojant gaminį pagal numatytą paskirtį . Gamintojai ar importuotojai taip pat informuoja atitinkamų valstybių narių kompetentingas institucijas, jeigu produkto sudėtis pakeičiama ir tai paveikia pagal šį straipsnį teikiamą informaciją. Prieš pateikiant rinkai naują ar pakeistą tabako gaminį pateikiama informacija, kurios reikalaujama pagal šį straipsnį. |
Prie šio sąrašo pridedamas pareiškimas, kuriame išdėstomos priežastys, kodėl tokių sudedamųjų dalių buvo dėta į tuos tabako gaminius. Sąraše nurodomas jų statusas, įskaitant tai, ar sudedamosios dalys buvo registruotos pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), taip pat jų klasifikavimas ir funkcinė kategorija pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo. Prie sąrašo taip pat pridedami gamintojo ar importuotojo turimi toksikologiniai duomenys, apibūdinantys atitinkamai sudegintas ar nesudegintas šias sudedamąsias dalis, ypač atkreipiamas dėmesys į jų poveikį vartotojų sveikatai ir, be kita ko, atsižvelgiama į jų priklausomybę sukeliantį poveikį. Sąrašas sudaromas mažėjančia tvarka pagal kiekvienos į gaminį dėtos sudedamosios dalies svorį. Gamintojai ir importuotojai nurodo naudotus kitų nei dervos, nikotinas ir anglies monoksidas medžiagų išrūkose ir 4 straipsnio 4 dalyje nurodytose išrūkose esančių medžiagų kiekio matavimo metodus. Valstybės narės taip pat gali reikalauti, kad gamintoji ar importuotojai atliktų kitus tyrimus, kuriuos gali nustatyti kompetentingos nacionalinės institucijos siekdamos įvertinti medžiagų poveikį sveikatai ir atsižvelgdamos, be kita ko, į jų priklausomybės sukėlimo gebą ir toksiškumą. |
Prie šio sąrašo pridedamas pareiškimas, kuriame išdėstomos priežastys, kodėl tokių sudedamųjų dalių buvo dėta į tuos tabako gaminius. Sąraše nurodomas jų statusas, įskaitant tai, ar sudedamosios dalys buvo registruotos pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), taip pat jų klasifikavimas ir funkcinė kategorija pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo. Prie sąrašo taip pat pridedami gamintojo ar importuotojo turimi toksikologiniai duomenys, apibūdinantys atitinkamai sudegintas ar nesudegintas šias sudedamąsias dalis ir tai , kad tai yra pakankama šias medžiagas klasifikuoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, ypač atkreipiamas dėmesys į jų poveikį vartotojų sveikatai ir, be kita ko, atsižvelgiama į jų priklausomybę sukeliantį poveikį. Sąrašas sudaromas mažėjančia tvarka pagal kiekvienos į gaminį dėtos sudedamosios dalies svorį. Gamintojai ir importuotojai nurodo naudotus kitų nei dervos, nikotinas ir anglies monoksidas medžiagų išrūkose ir 4 straipsnio 4 dalyje nurodytose išrūkose esančių medžiagų kiekio matavimo metodus. Valstybės narės taip pat gali reikalauti, kad gamintoji ar importuotojai atliktų kitus tyrimus, kuriuos gali nustatyti kompetentingos nacionalinės institucijos siekdamos įvertinti medžiagų poveikį sveikatai ir atsižvelgdamos, be kita ko, į jų priklausomybės sukėlimo gebą ir toksiškumą. |
2. Valstybės narės užtikrina pagal 1 dalį pateiktos informacijos sklaidą per tam skirtą viešą interneto svetainę. Tai atlikdamos valstybės narės tinkamai atsižvelgia į būtinumą saugoti informaciją, sudarančią komercinę paslaptį. |
2. Valstybės narės užtikrina pagal 1 dalį pateiktos informacijos sklaidą per tam skirtą viešą interneto svetainę. Tai atlikdamos valstybės narės tinkamai atsižvelgia į būtinumą saugoti informaciją, sudarančią komercinę paslaptį. |
3. Komisija priimdama įgyvendinimo teisės aktus nustato ir prireikus atnaujina 1 ir 2 dalyse nurodytos informacijos pateikimo ir sklaidos formatą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 21 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |
3. Komisija priimdama įgyvendinimo teisės aktus nustato ir prireikus atnaujina 1 ir 2 dalyse nurodytos informacijos pateikimo ir sklaidos formatą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 21 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |
4. Valstybės narės reikalauja, kad gamintojai ir importuotojai pateiktų jų turimus vidinių ir išorinių rinkos tyrimų ir įvairių vartotojų grupių, įskaitant jaunimą, preferencijų, susijusių su sudedamosios dalimis ir išrūkomis, tyrimų duomenis. Valstybės narės taip pat reikalauja, kad gamintojai ir importuotojai kasmet praneštų apie kiekvieno gaminio parduotą kiekį, išreikštą gaminių vienetais ar kilogramais, kiekvienoje valstybėje narėje, pradedant skaičiuoti nuo naujų kalendorinių metų, einančių po direktyvos įsigaliojimo, pradžios. Valstybės narės pateikia atitinkamai alternatyvius arba papildomus pardavimo duomenis siekdamos užtikrinti, kad apie parduotą kiekį, kurią prašoma pateikti pagal šią dalį, būtų patikima ir išsami. |
4. Valstybės narės reikalauja, kad gamintojai ir importuotojai pateiktų jų turimus vidinių ir išorinių rinkos tyrimų ir įvairių vartotojų grupių, įskaitant jaunimą ir ilgą laiką daug rūkančius asmenis , preferencijų, susijusių su sudedamosios dalimis ir išrūkomis, tyrimų duomenis, ir taip pat veiklos santraukas, susijusias su rinkos tyrimais, kuriuos gamintojai atlieka siekdami plėtoti naujus produktus . Valstybės narės taip pat reikalauja, kad gamintojai ir importuotojai kasmet praneštų apie kiekvieno gaminio parduotą kiekį, išreikštą gaminių vienetais ar kilogramais, kiekvienoje valstybėje narėje, pradedant skaičiuoti nuo naujų kalendorinių metų, einančių po direktyvos įsigaliojimo, pradžios. Valstybės narės pateikia atitinkamai alternatyvius arba papildomus pardavimo duomenis siekdamos užtikrinti, kad apie parduotą kiekį, kurią prašoma pateikti pagal šią dalį, būtų patikima ir išsami. |
5. Visi duomenys ir informacija, teikiami valstybių narių ir teikiami joms pagal šį straipsnį, pateikiami elektronine forma. Valstybės narės saugo informaciją elektronine forma ir užtikrina, kad Komisijai ši informacija visą laiką būtų prieinama. Kitos valstybės narės turi galimybę gauti šią informaciją pateikus pagrįstą prašymą. Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad komercinės paslaptys ir kita konfidenciali informacija būtų saugomos. |
5. Visi duomenys ir informacija, teikiami valstybių narių ir teikiami joms pagal šį straipsnį, pateikiami elektronine forma. Valstybės narės saugo informaciją elektronine forma ir užtikrina, kad Komisijai ši informacija visą laiką būtų prieinama. Kitos valstybės narės turi galimybę gauti šią informaciją pateikus pagrįstą prašymą. Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad komercinės paslaptys ir kita konfidenciali informacija būtų saugomos. |
|
5a. Komisija nagrinėja visą pagal šį straipsnį pateiktą informaciją (visų pirma informaciją apie sudedamųjų dalių priklausomybės sukėlimo gebą ir toksiškumą) ir reguliariai pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje apibendrina pagrindines išvadas. |
|
5b. Į informaciją, surinktą pagal šį straipsnį, atsižvelgiama patvirtinant priedus, vadovaujantis 6 straipsnio 10a dalimi. |
6. Valstybių narių imami mokesčiai už joms pagal šį straipsnį pateikiamos informacijos gavimą, saugojimą, tvarkymą, analizę ir skelbimą, jei tokie yra, neturi viršyti su šia veikla susijusių išlaidų. |
6. Valstybės narės gali imti proporcingus mokesčius už joms pagal šį straipsnį pateikiamos informacijos gavimą, saugojimą, tvarkymą, analizę ir skelbimą. |
Pakeitimai 50, 87 ir 95
Pasiūlymas dėl direktyvos
6 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
1. Valstybės narės draudžia pateikti rinkai būdingo kvapo ar skonio tabako gaminius . |
1. Priedai nenaudojami tabako gaminiuose, išskyrus atvejus, kai tai patvirtinta, vadovaujantis šia direktyva. Patvirtinti priedai įtraukiami į -I priedo sąrašą. Viso patvirtintų priedų naudojimo sąlygos ir apribojimai taip pat nurodyti šiame sąraše. Tabako gaminių, kuriuose naudojami -I priede nenurodyti priedai arba naudojami nesilaikant šios direktyvos minėtame priede nurodytų sąlygų ar apribojimų, pateikimas į rinką yra draudžiamas. |
||
|
Šie priedai gali būti netvirtinami: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Nedarant poveikio prieš tai minėtos pastraipos e punktui, kai tam tikras priedas ar jo derinys paprastai suteikia būdingą skonį, kai jis viršija tam tikrą kiekį ar koncentraciją, šis priedas priedai gali būti patvirtinti, jei jie neviršija didžiausią leistiną nurodytą kiekį. |
||
|
Nedarant poveikio antrosios pastraipos f punktui, kai tam tikras priedas vartojimo metu padidina toksinį ar priklausomybę sukeliantį tabako gaminio poveikį, kai viršija tam tikrą kiekį ar koncentraciją, įskaitant standartinę saugos atsargą, šis priedas gali būti patvirtintas, kai nustatomi didžiausi leisti kiekiai. |
||
Valstybės narės nedraudžia naudoti priedų, kurie yra būtini tabako gaminių gamybai, tol, kol priedai nesuteikia gaminiui būdingo kvapo ar skonio. |
Priedus, kurie yra būtini tabako gaminių gamybai, galima patvirtinti tol, kol priedai nesuteikia gaminiui būdingo skonio. Cukraus junginių atkūrimas tabako gaminiuose iki lygio prieš supjaustant tabako lapus laikomas nesukeliančiu būdingo skonio. |
||
Valstybės narės praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi pagal šią straipsnio dalį. |
|
||
2. Komisija priimdama įgyvendinimo teisės aktą valstybės narės prašymu nustato arba gali savo iniciatyva nustatyti ar tabako gaminys patenka į 1 dalies taikymo sritį. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 21 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |
|
||
Komisija priimdama įgyvendinimo teisės aktus, priima vienodas taisykles dėl procedūrų, pagal kurias nustatoma, ar tabako gaminys patenka į 1 dalies taikymo sritį. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 21 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |
|
||
3. Jeigu patirtis, įgyta taikant 1 ir 2 dalis, rodo, kad tam tikras priedas ar jų derinys paprastai suteikia būdingą kvapą ar skonį tada, kai jis viršija tam tikrą kiekį ar koncentraciją, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir nustatyti šių priedų ar priedų derinių, kurie sukelia būdingą kvapą ar skonį, didžiausią leidžiamą kiekį. |
|
||
4. Valstybės narės draudžia tabako gaminiuose naudoti šiuos priedus: |
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
5. Valstybės narės uždraudžia naudoti kvapiąsias medžiagas tokiuose tabako gaminių komponentuose kaip filtrai, popierius, pakuotės, kapsulės ar kiti techniniai elementai, leidžiantys pakeisti kvapo (skonio) ar dūmų intensyvumą. Filtruose ir kapsulėse neturi būti tabako. |
5. Valstybės narės uždraudžia naudoti kvapiąsias medžiagas tokiuose tabako gaminių komponentuose kaip filtrai, popierius, pakuotės, kapsulės ar kiti techniniai elementai, leidžiantys pakeisti kvapo (skonio) ar dūmų intensyvumą. Filtruose ir kapsulėse neturi būti tabako. |
||
6. Valstybės narės užtikrina, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 nustatytos nuostatos ar sąlygos atitinkamai būtų taikomos tabako gaminiams. |
|
||
7. Valstybės narės, remdamosi moksliniais įrodymais, draudžia pateikti rinkai tabako gaminius su priedais, kurių kiekis yra toks, kad vartojimo metu pastebimai padidina toksinį ar priklausomybę sukeliantį tabako produkto poveikį. |
|
||
Valstybės narės praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi pagal šią dalį. |
|
||
8. Komisija, priimdama įgyvendinimo teisės aktą, valstybės narės prašymu nustato arba gali nustatyti savo iniciatyva ar tabako gaminys patenka į 7 dalies taikymo sritį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ir grindžiami naujausiais moksliniais įrodymais. |
|
||
9. Jeigu moksliniai įrodymai ir patirtis, gauta taikant 7 ir 8 dalis, rodo, kad tam tikras priedas ar tam tikras jo kiekis vartojimo metu pastebimai padidina toksinį ar priklausomybę sukeliantį tabako gaminio poveikį, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir nustatyti didžiausią leidžiamą šių priedų kiekį. |
|
||
10. Kitiems nei cigaretės, cigaretėms sukti skirtas tabakas ir bedūmiai tabako gaminiai tabako gaminiams netaikomi 1 ir 5 dalyse nustatyti draudimai . Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir panaikinti šią išimtį, jeigu iš esmės pasikeičia aplinkybės, nurodytos Komisijos ataskaitoje. |
10. Kitiems nei cigaretės, cigaretėms sukti skirtas tabakas ir kaljanų tabakas tabako gaminiams netaikomi 1 dalies antros pastraipos e punktas ir 5 dalies nuostatos. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir panaikinti šią išimtį, jeigu iš esmės pasikeičia aplinkybės, nurodytos Komisijos ataskaitoje. |
||
|
10a. Norėdami, kad priedas būtų patvirtintas, gamintojai ir importuotojai pateikia paraišką Komisijai. Prie paraiškos pridedama ši informacija: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
Komisija gali atitinkamo mokslinio komiteto paprašyti pateikti informaciją, ar atitinkamam priedui taikomas koks nors iš šiame straipsnyje išvardytų atmetimo kriterijų, ar toks kriterijus taikomas tik esant tam tikrai šio priedo koncentracijai. Komisija, gavusi paraišką, priima sprendimą dėl tos paraiškos. |
||
|
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir patvirtinti priedą, nustatyti didžiausią jo leistiną kiekį ir atitinkamai iš dalies pakeisti -I priedą. |
||
|
10b. Šis straipsnis netaikomas mentolio naudojimui bet kokia prekybine forma, kuri žinoma šios direktyvos paskelbimo dieną, 5 metus nuo 25 straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos. |
||
|
10c. Oraliniam vartojimui skirtam tabakui (tabakui „snus“) šio straipsnio nuostatos netaikomos. |
||
|
10d. Šis straipsnis nedaro poveikio atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 nuostatų ir sąlygų, išdėstytų šiame reglamente, taikymui tabako gaminiams. |
||
|
10e. Šis straipsnis taikomas nuo … (*) . |
Pakeitimas 51
Pasiūlymas dėl direktyvos
7 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Ant kiekvieno vienetinio tabako gaminių pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės pateikiami įspėjimai apie grėsmę sveikatai oficialia valstybės narės, kurioje gaminys pateikiamas rinkai, kalba ar kalbomis. |
1. Ant kiekvieno vienetinio tabako gaminių pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės pateikiami įspėjimai apie grėsmę sveikatai oficialia valstybės narės, kurioje gaminys pateikiamas rinkai, kalba ar kalbomis. |
2. Įspėjimai apie grėsmę sveikatai užima visą jiems skirtą paviršių ir negali būti komentuojami, perfrazuojami ar pateikiami kokia nors kita forma. |
2. Įspėjimai apie grėsmę sveikatai užima visą jiems skirtą paviršių ir negali būti komentuojami, perfrazuojami ar pateikiami kokia nors kita forma. |
3. Siekiant užtikrinti jų grafinį vientisumą ir subalansuotą matomumą įspėjimai apie grėsmę sveikatai turi būti atspausdinti nenutrinamais aiškiai matomais spaudmenimis, nepaslėpti ir nepertraukti, be kita ko, banderolėmis, kainų ženklais, stebėjimo ir sekimo ženklais, saugumo elementais ar bet kokio tipo apvalkalu, maišeliu, aplanku, dėžute ar kita priemone arba vienetinio pakelio dangteliu. |
3. Siekiant užtikrinti jų grafinį vientisumą ir subalansuotą matomumą įspėjimai apie grėsmę sveikatai turi būti atspausdinti nenutrinamais aiškiai matomais spaudmenimis, nepaslėpti ir nepertraukti, be kita ko, banderolėmis, kainų ženklais, stebėjimo ir sekimo ženklais, saugumo elementais ar bet kokio tipo apvalkalu, maišeliu, aplanku, dėžute ar kita priemone arba vienetinio pakelio dangteliu. Tabako gaminių, išskyrus cigaretes, cigaretėms sukti skirtą tabaką, kaljanų tabaką ir bedūmius tabako gaminius, įspėjimai apie žalą sveikatai gali būti tvirtinami lipdukais, nebent jų nebūtų galima nuimti. |
4. Valstybės narės užtikrina, kad ant pagrindinio pakelio ar išorinės pakuotės paviršiaus būtų matomi visi įspėjimai apie grėsmę sveikatai, jie nebūtų iš dalies ar visiškai uždengti ar pertraukti apvalkalais, maišeliais, aplankais, dėžutėmis ar kitomis priemonėmis, kai tabako gaminiai pateikiami rinkai. |
4. Valstybės narės užtikrina, kad ant pakelio ar išorinės pakuotės visų matomos dalies pusių būtų matomi visi įspėjimai apie grėsmę sveikatai, jie nebūtų iš dalies ar visiškai uždengti ar pertraukti apvalkalais, maišeliais, aplankais, dėžutėmis ar kitomis priemonėmis, kai tabako gaminiai pateikiami rinkai. |
5. Įspėjimai apie grėsmę sveikatai ant vienetinių pakelių jokiu būdu neturi būti uždengti ar pertraukti banderolėmis, kainų ženklais, stebėjimo ir sekimo ženklais ar saugumo elementais. |
5. Įspėjimai apie grėsmę sveikatai ant vienetinių pakelių jokiu būdu neturi būti uždengti ar pertraukti banderolėmis, kainų ženklais, stebėjimo ir sekimo ženklais ar saugumo elementais. |
6. Valstybės narės nedidina įspėjimų apie grėsmę sveikatai dydžio, taip pat nenustato prievolės apibrėžti įspėjimus apie grėsmę sveikatai skiriančia linija. Faktinis įspėjimų apie grėsmę sveikatai dydis apskaičiuojamas atsižvelgiant į paviršių, ant kurio jie spausdinami prieš tai, kol vienetinis pakelis bus atidarytas. |
6. Valstybės narės nedidina įspėjimų apie grėsmę sveikatai dydžio, taip pat nenustato prievolės apibrėžti įspėjimus apie grėsmę sveikatai skiriančia linija. Faktinis įspėjimų apie grėsmę sveikatai dydis apskaičiuojamas atsižvelgiant į paviršių, ant kurio jie spausdinami prieš tai, kol vienetinis pakelis bus atidarytas. |
7. Vartotojams Sąjungoje skirti vienetinių pakelių ir visų išorinių pakuočių atvaizdai turi atitikti šio skyriaus nuostatas. |
7. Vartotojams Sąjungoje skirti vienetinių pakelių ir visų išorinių pakuočių atvaizdai turi atitikti šio skyriaus nuostatas. |
|
7a. Kiti pakelio reguliavimo aspektai nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį. |
|
7b. Vienetinio pakelio ir išorinės pakuotės etiketėje neturi būti jokių spausdintų kuponų, pagal kuriuos pagal šią Direktyvą reglamentuojami tabako gaminiai siūlomi su nuolaida, nemokamai, du už vieno kainą ar kitokių panašių pasiūlymų. |
Pakeitimas 52
Pasiūlymas dėl direktyvos
8 straipsnio 1–3 dalys
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Ant kiekvieno vienetinio rūkomojo tabako pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės turi būti toks bendro pobūdžio įspėjimas: |
1. Ant kiekvieno vienetinio rūkomojo tabako pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės turi būti toks bendro pobūdžio įspėjimas: |
Rūkymas žudo – mesk rūkyti tuojau pat |
Rūkymas žudo – mesk rūkyti tuojau pat |
2. Ant kiekvieno vienetinio rūkomojo tabako pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės turi būti toks informacinis pranešimas: |
2. Ant kiekvieno vienetinio rūkomojo tabako pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės turi būti toks informacinis pranešimas: |
Tabako dūmuose yra daugiau kaip 70 medžiagų, kurios, kaip žinoma, sukelia vėžį |
Tabako dūmuose yra daugiau kaip 70 medžiagų, kurios, kaip žinoma, sukelia vėžį |
3. Cigarečių pakeliuose bendro pobūdžio įspėjimas ir informacinis pranešimas spausdinamas ant vienetinių pakelių šoninių paviršių. Šie įspėjimai turi būti ne siauresni kaip 20 mm ir ne mažesnio kaip 43 mm aukščio . Jei tai cigaretėms sukti skirtas tabakas, informacinis pranešimas spausdinamas ant paviršiaus, kuris tampa matomas atidarant vienetinį pakelį. Tiek bendro pobūdžio įspėjimas, tiek informacinis pranešimas turi užimti 50 proc. paviršiaus, ant kurio jie spausdinami, ploto. |
3. Cigarečių pakeliuose bendro pobūdžio įspėjimas ir informacinis pranešimas spausdinamas ant vienetinių pakelių šoninių paviršių, baltame fone juodos spalvos pusjuodžiu šriftu Helvetica . Šie įspėjimai turi būti ne siauresni kaip 20 mm. Jei tai cigaretėms sukti skirtas tabakas kapšeliuose , informacinis pranešimas spausdinamas ant paviršiaus, kuris tampa matomas atidarant vienetinį pakelį. Jei toks tabakas pakuojamas cilindro formos taroje, įspėjimai spausdinami ant dangtelio, o ant stačiakampio gretasienio pavidalo taros – šoninėse pusėse. Tiek bendro pobūdžio įspėjimas, tiek informacinis pranešimas turi užimti 50 proc. paviršiaus, ant kurio jie spausdinami, ploto. |
Pakeitimas 96
Pasiūlymas dėl direktyvos
8 straipsnio 4 dalies b punktas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Išbraukta. |
Pakeitimai 168 ir 181
Pasiūlymas dėl direktyvos
9 straipsnio 1 dalies c punktas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 111
Pasiūlymas dėl direktyvos
9 straipsnio 1 dalies g punkto i papunktis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimai 100, 112, 141 ir 182
Pasiūlymas dėl direktyvos
9 straipsnio 1 dalies g punkto ii papunktis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 54
Pasiūlymas dėl direktyvos
9 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
2. Kombinuoti įspėjimai apie grėsmę sveikatai dalijami į tris rinkinius, keičiamus kasmet rotacijos būdu. Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas kombinuotas įspėjimas apie grėsmę sveikatai su kiekvienos prekės ženklo gaminiu būtų pateiktas kuo vienodesnį skaičių kartų. |
2. Kombinuoti įspėjimai apie grėsmę sveikatai dalijami į tris rinkinius, keičiamus kasmet rotacijos būdu. Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas kombinuotas įspėjimas apie grėsmę sveikatai, naudojamas tam tikrais metais , su kiekvienos prekės ženklo gaminiu būtų pateiktas kuo vienodesnį skaičių kartų. |
Pakeitimas 101
Pasiūlymas dėl direktyvos
9 straipsnio 3 dalies c punktas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Išbraukta. |
Pakeitimas 55
Pasiūlymas dėl direktyvos
9 straipsnio 3 dalies d punktas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Išbraukta. |
Pakeitimas 56
Pasiūlymas dėl direktyvos
10 straipsnio 1–4 dalys
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
Kito nei cigaretės rūkomojo tabako ir cigaretėms sukti skirto tabako ženklinimas |
Kito nei cigaretės rūkomojo tabako, cigaretėms sukti skirto tabako ir kaljanų tabako ženklinimas |
||||
1. Dėl kito nei cigaretės rūkomojo tabako ir cigaretėms sukti skirto tabako netaikomos prievolės pateikti informacinį pranešimą pagal 8 straipsnio 2 dalį ir kombinuotus įspėjimus apie grėsmę sveikatai pagal 9 straipsnį. Be 8 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendro pobūdžio įspėjimo, ant kiekvieno šių gaminių pakelio ir ant bet kokios jų išorinės pakuotės turi būti atspausdintas I priede nurodytas tekstinis įspėjimas. 8 straipsnio 1 dalyje nurodytame bendro pobūdžio įspėjime turi būti nuoroda apie metimo rūkyti pagalbos paslaugas pagal 9 straipsnio 1 dalies b punktą. |
1. Dėl kito nei cigaretės rūkomojo tabako, cigaretėms sukti skirto tabako ir kaljanų tabako netaikomos prievolės pateikti informacinį pranešimą pagal 8 straipsnio 2 dalį ir kombinuotus įspėjimus apie grėsmę sveikatai pagal 9 straipsnį. Be 8 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendro pobūdžio įspėjimo, ant kiekvieno šių gaminių pakelio ir ant bet kokios jų išorinės pakuotės turi būti atspausdintas I priede nurodytas tekstinis įspėjimas. 8 straipsnio 1 dalyje nurodytame bendro pobūdžio įspėjime turi būti nuoroda apie metimo rūkyti pagalbos paslaugas pagal 9 straipsnio 1 dalies b punktą. |
||||
Bendro pobūdžio įspėjimas atspausdinamas ant labiausiai matomo vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiaus. I priede nurodyti tekstiniai įspėjimai keičiami rotacijos būdu užtikrinant, kad jie būtų pateikiami reguliariai. Šie įspėjimai spausdinami ant kito labiausiai matomo vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiaus. |
Bendro pobūdžio įspėjimas atspausdinamas ant labiausiai matomo vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiaus. I priede nurodyti tekstiniai įspėjimai keičiami rotacijos būdu užtikrinant, kad jie būtų pateikiami reguliariai. Šie įspėjimai spausdinami ant kito labiausiai matomo vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiaus. |
||||
2. 1 dalyje nurodytas bendro pobūdžio įspėjimas turi užimti ne mažiau kaip 30 proc. atitinkamo kiekvieno vienetinio pakelio ar bet kurios išorinės pakuotės paviršiaus išorės ploto. Valstybėse narėse, kuriose yra dvi oficialios kalbos, ši dalis padidinama iki 32 proc., o tose, kuriose yra trys oficialios kalbos – iki 35 proc. |
2. 1 dalyje nurodytas bendro pobūdžio įspėjimas turi užimti ne mažiau kaip 30 proc. atitinkamo kiekvieno vienetinio pakelio ar bet kurios išorinės pakuotės paviršiaus išorės ploto. Valstybėse narėse, kuriose yra dvi oficialios kalbos, ši dalis padidinama iki 32 proc., o tose, kuriose yra daugiau kaip dvi oficialios kalbos – iki 35 proc. |
||||
3. 1 dalyje nurodytas tekstinis įspėjimas turi užimti ne mažiau kaip 40 proc. atitinkamo kiekvieno vienetinio pakelio ar bet kurios išorinės pakuotės paviršiaus išorės ploto. Valstybėse narėse, kuriose yra dvi oficialios kalbos, ši dalis padidinama iki 45 proc., o tose, kuriose yra trys oficialios kalbos – iki 50 proc. |
3. 1 dalyje nurodytas tekstinis įspėjimas turi užimti ne mažiau kaip 40 proc. atitinkamo kiekvieno vienetinio pakelio ar bet kurios išorinės pakuotės paviršiaus išorės ploto. Valstybėse narėse, kuriose yra dvi oficialios kalbos, ši dalis padidinama iki 45 proc., o tose, kuriose yra daugiau kaip dvi oficialios kalbos – iki 50 proc. |
||||
|
3a. Jei tabako gaminių pakelių geriausiai matomo paviršiaus plotas yra didesnis kaip 75 cm2, 2 ir 3 dalyje nurodyti įspėjimai turi užimti ne mažiau kaip 22,5 cm2 kiekvieno paviršiaus ploto. Valstybėse narėse, kuriose yra dvi oficialios kalbos, ši dalis padidinama iki 24 cm2, o tose, kuriose yra trys oficialios kalbos – iki 26,25 cm2. |
||||
4. 1 dalyje nurodytas bendro pobūdžio įspėjimas ir tekstinis įspėjimas turi būti: |
4. 1 dalyje nurodytas bendro pobūdžio įspėjimas ir tekstinis įspėjimas turi būti: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pakeitimas 102
Pasiūlymas dėl direktyvos
10 straipsnio 5 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
5. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir panaikinti 1 dalyje nurodytą išimtį, jeigu iš esmės pasikeičia aplinkybės, nurodytos Komisijos ataskaitoje. |
Išbraukta. |
Pakeitimas 58
Pasiūlymas dėl direktyvos
11 straipsnio 1–2 dalys
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
1. Ant kiekvieno vienetinio bedūmių tabako gaminių pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės pateikiamas toks įspėjimas apie grėsmę sveikatai: |
1. Ant kiekvieno vienetinio bedūmių tabako gaminių pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės pateikiamas toks įspėjimas apie grėsmę sveikatai: |
||||
Šis tabako gaminys gali pakenkti jūsų sveikatai ir sukelia priklausomybę |
Šis tabako gaminys kenkia jūsų sveikatai ir sukelia priklausomybę |
||||
2. 1 dalyje nustatyti įspėjimai apie grėsmę sveikatai turi atitikti reikalavimus, nurodytus 10 straipsnio 4 dalyje. Be to, jie turi būti: |
2. 1 dalyje nustatyti įspėjimai apie grėsmę sveikatai turi atitikti reikalavimus, nurodytus 10 straipsnio 4 dalyje. Be to, jie turi būti: |
||||
|
|
||||
|
|
Pakeitimas 59
Pasiūlymas dėl direktyvos
11 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir pritaikyti 1 ir 2 dalių reikalavimus prie mokslo ir rinkos pokyčių. |
3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir pritaikyti 1 dalies reikalavimus prie mokslo ir rinkos pokyčių. |
Pakeitimai 60, 103 ir 153
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
1. Vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės etiketėje ir pačiame tabako gaminyje neturi būti jokių elementų ar požymių, kurie: |
1. Vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės etiketėje, pačiame tabako gaminyje ir (arba) jo prekės ženklo pavadinime neturi būti jokių elementų ar požymių, kurie: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pakeitimai 104, 121 ir 148
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
2. Draudžiamiems elementams ir požymiams gali būti priskiriami tekstai, simboliai, vardai, prekių ženklai, metaforiniai ar kiti ženklai, klaidinančios spalvos, intarpai ar kita papildoma medžiaga, kaip antai prilipdomos etiketės, lipdukai, užrašai, nutrinami elementai ir apvalkalai, arba susiję su pačio tabako gaminio forma elementai, taip pat kiti nepaminėti elementai. Mažesnio nei 7,5 mm skersmens cigaretės laikomos klaidinančiomis. |
2. Draudžiamiems elementams ir požymiams gali būti priskiriami tekstai, simboliai, vardai, prekių ženklai, metaforiniai ar kiti ženklai, klaidinančios spalvos, intarpai ar kita papildoma medžiaga, kaip antai prilipdomos etiketės, lipdukai, užrašai, nutrinami elementai ir apvalkalai, arba susiję su paties tabako gaminio forma elementai, taip pat kiti nepaminėti elementai. |
Pakeitimas 61
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Cigarečių su filtru filtro popierius yra sudėtingos struktūros, kad sudarytų pakankamą apsaugą nuo padirbinėjimo. Atsižvelgiant į tai, jis turėti bent šias savybes: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Pakeitimas 62
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 straipsnio 2 dalies 1 b pastraipa (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
|
Cigarečių popierius yra su vandens ženklais. |
Pakeitimas 63
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
|
2a. Ant vienetinio pakelio gali būti nurodytas skirtingų rūšių tabakas, naudojamas to gaminio gamybai, kilmės šalis arba visa ši informacija. |
Pakeitimas 105
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Vienetinis cigarečių pakelis turi būti stačiakampio gretasienio pavidalo formos. Vienetinis cigaretėms sukti skirto tabako pakelis turi būti kapšelio formos, t. y. stačiakampės kišenės formos pakelis su užveriamuoju dangteliu. Kapšelio užveriamasis dangtelis turi dengti bent 70 proc. pakelio priekinės pusės. Vienetiniame cigarečių pakelyje turi būti ne mažiau kaip 20 cigarečių. Vienetinio cigaretėms sukti skirto tabako pakelyje esančio tabako svoris turi būti ne mažesnis kaip 40 g . |
1. Vienetiniame cigarečių pakelyje turi būti ne mažiau kaip 20 cigarečių. Vienetinio cigaretėms sukti skirto tabako pakelyje esančio tabako svoris turi būti ne mažesnis kaip 20 g . |
Pakeitimas 66
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir nustatyti išsamesnes taisykles dėl vienetinių pakelių formos ir dydžio, jei tos taisyklės yra būtinos norint užtikrinti visišką įspėjimų apie grėsmę sveikatai matomumą ir vientisumą prieš atidarant vienetinį pakelį pirmą kartą, atidarymo metu ir jį uždarius. |
Išbraukta. |
Pakeitimai 107, 125 ir 154
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
4. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir nustatyti, kad stačiakampio gretasienio arba cilindro pavidalo forma yra privaloma kitų nei cigaretės ir cigaretėms sukti skirtas tabakas tabako gaminių vienetiniams pakeliams, jeigu iš esmės pasikeičia aplinkybės, nurodytos Komisijos ataskaitoje. |
Išbraukta. |
Pakeitimai 156, 67, 185, 189 ir 108
Pasiūlymas dėl direktyvos
14 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
1. Valstybės narės užtikrina, kad visi vienetiniai pateikiamų rinkai tabako gaminių pakeliai būtų ženklinami unikaliu identifikatoriumi. Siekiant užtikrinti unikalių identifikatorių vientisumą jie turi būti atspausdinti (pritvirtinti) nenutrinamais aiškiai matomais spaudmenimis ir neturi būti paslėpti ar pertraukti jokia forma, įskaitant banderoles ir kainų ženklus ar atidarius pakelį. Jei gaminiai pagaminti ne Sąjungoje, šiame straipsnyje nustatytos prievolės taikomos tik Sąjungos rinkai skirtiems ar jos rinkai pateikiamiems gaminiams. |
1. Valstybės narės užtikrina, kad visi vienetiniai pateikiamų rinkai tabako gaminių pakeliai ir visos išorinės transportavimo pakuotės būtų ženklinami unikaliu identifikatoriumi tam, kad gaminius būtų galima atsekti visoje tiekimo grandinėje . Siekiant užtikrinti unikalių identifikatorių vientisumą jie turi būti tvirti, atspausdinti (pritvirtinti) nenutrinamais aiškiai matomais spaudmenimis ir neturi būti paslėpti ar pertraukti jokia forma, įskaitant banderoles ir kainų ženklus ar atidarius pakelį. Jei gaminiai pagaminti ne Sąjungoje, šiame straipsnyje nustatytos prievolės taikomos tik Sąjungos rinkai skirtiems ar jos rinkai pateikiamiems gaminiams. |
||||
|
1a. Valstybės narės užtikrina, kad unikalūs vienetinių pakelių identifikatoriai būtų susieti su unikaliais identifikatoriais ant išorinių transportavimui skirtų pakuočių. Bet kokie vienetinių pakelių ir išorinių transportavimui skirtų pakuočių sąsajų pokyčiai registruojami 6 dalyje nurodytoje duomenų bazėje. |
||||
2. Unikalus identifikatorius turi leisti nustatyti: |
2. Unikalus identifikatorius turi leisti nustatyti: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Valstybės narės užtikrina, kad visi su prekyba tabako gaminiais susiję ekonominės veiklos vykdytojai nuo gamintojo iki paskutinio ekonominės veiklos vykdytojo prieš pirmą mažmeninės prekybos vietą registruotų visus jų gaunamus vienetinius pakelius, taip pat visus tarpinius judėjimus iki galutinio pakelių išėjimo iš jų. Ši prievolė gali būti vykdoma registruojant suvestinius duomenis, pvz., išorines pakuotes, jeigu lieka įmanoma nustatyti vienetinių pakelių buvimo vietą ir juos atsekti . |
3. Valstybės narės užtikrina, kad visi su prekyba tabako gaminiais susiję ekonominės veiklos vykdytojai nuo gamintojo iki paskutinio ekonominės veiklos vykdytojo prieš pirmą mažmeninės prekybos vietą registruotų visus jų gaunamus vienetinius pakelius ir išorines pakuotes, taip pat visus tarpinius judėjimus iki galutinio pakelių išėjimo iš jų ir perduoti duomenis elektroniniu būdu į duomenų saugyklą pagal 6 dalį. Ši prievolė gali būti vykdoma registruojant suvestinius duomenis, pvz., išorines pakuotes. |
||||
|
3a. Stebėjimui ir sekimui naudojama technologija priklausytų ekonominės veiklos vykdytojams, tiekimo grandinėje neturintiems jokių teisinių ar komercinių ryšių su tabako pramonės atstovais. |
||||
4. Valstybės narės užtikrina, kad tabako gaminių gamintojai nurodytų visus ekonominės veiklos vykdytojus, susijusius su prekyba tabako gaminiais nuo gamybos iki paskutinio prieš pirmą mažmeninės prekybos vietą ekonominės veiklos vykdytojo, įskaitant importuotojus, didmeninės prekybos sandėlius ir transporto bendroves, turinčius būtiną įrangą, leidžiančią registruoti įsigytus, parduotus, saugomus, vežamus ar kitaip tvarkomus tabako gaminius. Šia įranga turi būti įmanoma nuskaityti ir perduoti duomenis elektroniniu būdu į duomenų saugyklą pagal 6 dalį. |
4. Valstybės narės užtikrina, kad tabako gaminių gamintojai nurodytų visus ekonominės veiklos vykdytojus, susijusius su prekyba tabako gaminiais nuo gamybos iki paskutinio prieš pirmą mažmeninės prekybos vietą ekonominės veiklos vykdytojo, įskaitant importuotojus, didmeninės prekybos sandėlius ir transporto bendroves, turinčius šių valstybių narių nustatytą būtiną įrangą, leidžiančią registruoti įsigytus, parduotus, saugomus, vežamus ar kitaip tvarkomus tabako gaminius. Šia įranga turi būti įmanoma nuskaityti ir perduoti duomenis elektroniniu būdu į duomenų saugyklą pagal 6 dalį. |
||||
5. Nė vienas su prekyba tabako gaminiais susijęs ekonominės veiklos vykdytojas, susijęs su prekyba tabako gaminiais, negali keisti ar ištrinti registruotų duomenų, tačiau duomenis įvedęs ekonominės veiklos vykdytojas ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai, tiesiogiai susiję su sandoriu, kaip antai tiekėjas ar gavėjas, gali pateikti pastabas dėl anksčiau įvestų duomenų. Atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas įveda teisingus duomenis ir pateikia nuorodą į ankstesnį įrašą, kuris, jo nuomone, turi būti pataisytas. Išskirtinėmis aplinkybėmis ir pateikus tinkamus įrodymus kompetentinga institucija valstybėje narėje, kurioje duomenys registruoti arba, jei duomenys registruoti ne Sąjungoje, importuojančios valstybės narės kompetentinga institucija gali leisti pakeisti arba ištrinti anksčiau užregistruotus duomenis. |
5. Nė vienas su prekyba tabako gaminiais susijęs ekonominės veiklos vykdytojas, susijęs su prekyba tabako gaminiais, negali keisti ar ištrinti registruotų duomenų, tačiau duomenis įvedęs ekonominės veiklos vykdytojas ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai, tiesiogiai susiję su sandoriu, kaip antai tiekėjas ar gavėjas, gali pateikti pastabas dėl anksčiau įvestų duomenų. Atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas įveda teisingus duomenis ir pateikia nuorodą į ankstesnį įrašą, kuris, jo nuomone, turi būti pataisytas. Išskirtinėmis aplinkybėmis ir pateikus tinkamus įrodymus kompetentinga institucija valstybėje narėje, kurioje duomenys registruoti arba, jei duomenys registruoti ne Sąjungoje, importuojančios valstybės narės kompetentinga institucija gali leisti pakeisti arba ištrinti anksčiau užregistruotus duomenis. |
||||
6. Valstybės narės užtikrina, kad tabako gaminių gamintojai ir importuotojai sudarytų duomenų saugojimo sutartis su nepriklausoma trečiąja šalimi, kuri prižiūrėtų duomenų saugyklą su atitinkamu gamintoju ir importuotoju susijusiems duomenims saugoti. Duomenų saugyklos fizinė vieta turi būti Sąjungos teritorijoje. Trečiosios šalies tinkamumas, visų pirma nepriklausomumas ir techninis pajėgumas, taip pat sutartis patvirtinama ir stebima išorės auditoriaus, kurį pasiūlo ir kuriam moka už darbą tabako gamintojas ir kurį patvirtina Komisija. Valstybės narės užtikrina visišką duomenų saugyklų skaidrumą ir nuolatinę prieigą valstybių narių kompetentingoms institucijoms, Komisijai ir nepriklausomai trečiajai šaliai. Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės ir Komisija gali suteikti gamintojams ar importuotojams prieigą prie šios informacijos su sąlyga, kad jautri komercinė informacija ir asmens duomenys išliks tinkamai apsaugoti laikantis atitinkamų nacionalinių ir Sąjungos teisės aktų. |
6. Valstybės narės patikrina, ar tabako gaminių gamintojai ir importuotojai sudaro duomenų saugojimo sutartis su nepriklausoma trečiąja šalimi, kuri prižiūrėtų duomenų saugyklą su atitinkamu gamintoju ir importuotoju susijusiems duomenims saugoti. Duomenų saugyklos fizinė vieta turi būti Sąjungos teritorijoje. Nepriklausoma trečioji šalis nepaiso komercinių ir kitų įtvirtintų tabako pramonės ir kitų susijusių sektorių interesų. Trečiosios šalies tinkamumas, visų pirma nepriklausomumas ir techninis pajėgumas, taip pat sutartis patvirtinama ir stebima Komisijos , kuriai padeda nepriklausomas išorės auditorius, kurį pasiūlo ir kuriam moka už darbą tabako gamintojas ir kurį patvirtina Komisija. Valstybės narės užtikrina visišką duomenų saugyklų skaidrumą ir nuolatinę prieigą valstybių narių kompetentingoms institucijoms, Komisijai ir nepriklausomai trečiajai šaliai. Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės ir Komisija gali suteikti gamintojams ar importuotojams prieigą prie šios informacijos su sąlyga, kad jautri komercinė informacija ir asmens duomenys išliks tinkamai apsaugoti laikantis atitinkamų nacionalinių ir Sąjungos teisės aktų. |
||||
7. Valstybės narės užtikrina, kad asmens duomenys būtų tvarkomi tik pagal taisykles ir apsaugos priemones, nustatytas Direktyvoje 95/46/EB. |
7. Valstybės narės užtikrina, kad asmens duomenys būtų tvarkomi tik pagal taisykles ir apsaugos priemones, nustatytas Direktyvoje 95/46/EB. |
||||
8. Be unikalaus identifikatoriaus, valstybės narės reikalauja, kad visose pateikiamuose rinkai vienetiniuose tabako gaminių pakeliuose būtų matomi atsparūs klastojimui saugumo elementai bent 1 cm2 dydžio, kurie turi būti atspausdinti arba pritvirtinti aiškiais nenutrinamais spaudmenimis ir negali būti paslėpti ar pertraukti jokia forma, įskaitant banderoles ir kainų ženklus, ar kitais pagal teisės aktus privalomais elementais. |
8. Be unikalaus identifikatoriaus, valstybės narės reikalauja, kad visose pateikiamuose rinkai vienetiniuose tabako gaminių pakeliuose būtų matomi ir nematomi atsparūs klastojimui saugumo elementai bent 1 cm2 dydžio, kurie turi būti atspausdinti arba pritvirtinti aiškiais nenutrinamais spaudmenimis ir negali būti paslėpti ar pertraukti jokia forma, įskaitant banderoles ir kainų ženklus, ar kitais pagal teisės aktus privalomais elementais. Tose valstybėse narėse, kuriose ant tabako gaminių dedamos banderolės, kurios atitinka šios dalies reikalavimus, jokių papildomų saugumo elementų nereikalaujama. |
||||
9. Komisijai pagal 22 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus ir: |
9. Atsižvelgiant į patirtį, technologijas ir egzistuojančius komercinės veiklos aspektus, taip pat į pasaulinius standartus, susijusius su vartojimo produktų stebėjimu, sekimu ir autentifikavimu, ir į atitinkamus reikalavimus, nurodytus PSO protokole dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais, Komisijai pagal 22 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus ir: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
10. Kitiems nei cigaretės ir cigaretėms sukti skirtas tabakas tabako gaminiams 1–8 dalys netaikomos 5 metus nuo 25 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos. |
10. Kitiems nei cigaretės ir cigaretėms sukti skirtas tabakas tabako gaminiams 1–8 dalys netaikomos 7 metus nuo 25 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos. |
Pakeitimas 68
Pasiūlymas dėl direktyvos
16 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
16 straipsnis |
16 straipsnis |
||
Tarpvalstybinė nuotolinė prekyba tabako gaminiais |
Nuotolinė prekyba tabako gaminiais |
||
1. Valstybės narės įpareigoja mažmeninės prekybos vietų subjektus, numatomus įtraukti į tarpvalstybinę nuotolinę prekybą Sąjungoje esantiems vartotojams, registruotis valstybės narės, kurioje mažmeninės prekybos vieta yra įsteigta, ir valstybės narės, kurioje yra faktinis ar potencialus vartotojas, kompetentingose institucijose. Mažmeninės prekybos vietos, įsteigtos už Sąjungos ribų, turi būti registruojamos kompetentingų institucijų valstybėje narėje, kur yra faktinis arba potencialus vartotojas. Apie visas mažmeninės prekybos vietas, numatomas įtraukti į nuotolinę prekybą, kompetentingoms institucijoms pateikiama bent ši informacija: |
1. Valstybės narės draudžia jų teritorijoje įsteigtoms mažmeninės prekybos vietoms verstis tarpvalstybine nuotoline prekyba. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
1a. Valstybės narės pasilieka teisę praplėsti aukščiau minėto draudimo mastą, įtraukiant nacio nacionalinę nuotolinę prekybą. Kai valstybės narės leidžia nacionalinę nuotolinę prekybą, jos užtikrina, kad mažmeninėse prekybos vietose yra įrengta amžiaus tikrinimo sistema. |
||
|
1b. Valstybė narė dėl visuomenės sveikatos priežasčių gali nustatyti asmeniniam vartojimui skirto tabako importo apribojimus. Valstybė narė privalo turėti galimybių taikyti tokius apribojimus visų pirma tuo atveju, kai valstybėje narėje, kurioje gaminys perkamas, kaina yra gerokai žemesnė nei kaina kilmės valstybėje narėje arba jei įspėjimai apie grėsmę sveikatai pateikiami ne jos oficialia (-iomis) kalba (-omis). |
||
2. Valstybių narių kompetentingos institucijos paskelbia visą visų jų registruotų mažmeninės prekybos vietų sąrašą pagal taisykles ir apsaugos priemones, nustatytas Direktyvoje 95/46/EB. Mažmeninės prekybos vietose tabako gaminiai gal būti pradėti pateikti rinkai nuotolinės prekybos būdu tik tada, kai mažmeninės prekybos vietos pavadinimas paskelbiamas atitinkamose valstybėse narėse. |
2. Valstybės narės, kurios įgyvendino nacionalinę kovos su rūkymu strategiją, gali nustatyti kiekybinius tarpvalstybinės prekybos srautų apribojimus . |
||
3. Jei reikalinga siekiant užtikrinti atitiktį ir padėti užtikrinti vykdymą paskirties valstybės narės gali reikalauti, kad mažmeninės prekybos vietoje būtų paskirtas fizinis asmuo, atsakingas už patikrą, kad tabako gaminiai prieš juos siunčiant vartotojui atitiktų pagal direktyvą priimtas paskirties valstybės narės nacionalines nuostatas. |
|
||
4. Mažmeninės prekybos vietos, užsiimančios nuotoline prekyba, turi turėti amžiaus patikros sistemą, kuri pardavimo metu tikrintų, kad perkantis vartotojas atitiktų minimalų pagal paskirties valstybės narės nacionalinius teisės aktus numatytą amžių. Mažmenininkas ar paskirtas fizinis asmuo pateikia kompetentingoms institucijoms išsamų amžiaus patikros sistemos ir jos veikimo aprašymą . |
|
||
5. Vartotojo asmens duomenys gali būti tvarkomi tik pagal Direktyvą 95/46/EB ir negali būti atskleidžiami tabako gamintojui ar bendrovėms, sudarančioms tą pačią bendrovių grupės dalį ar jokioms kitoms trečiosioms šalims. Asmens duomenys negali būti naudojami ar perduodami jokiu kitu tikslu, išskyrus šį faktinį pirkimą. Tai taikoma ir tada, jei mažmeninės prekybos vieta priklauso tabako gaminių gamintojui. |
|
Pakeitimas 69
Pasiūlymas dėl direktyvos
16 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
|
Valstybės narės draudžia jų teritorijoje įsisteigusioms mažmeninės prekybos vietoms platinti nemokamus ar nukainotus tabako gaminius vykdant tarpvalstybinę nuotolinę prekybą ar bet kuriomis kitomis priemonėmis. |
Pakeitimas 70
Pasiūlymas dėl direktyvos
17 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
Pranešimas apie naujų kategorijų tabako gaminius |
Pranešimas apie naujų kategorijų tabako gaminius |
||||
1. Valstybės narės reikalauja, kad tabako gaminių gamintojai ir importuotojai praneštų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie bet kokį naujos kategorijos tabako gaminį, kurį jos numato pateikti rinkai susijusiose valstybėse narėse. Pranešimas pateikiamas elektronine forma šešis mėnesius prieš numatytą pateikimą rinkai ir prie jo pridedamas išsamus aptariamo gaminio aprašymas, taip pat informacija apie sudedamąsias dalis ir išrūkas pagal 5 straipsnį. Gamintojai ir importuotojai, pranešantys apie naujos kategorijos tabako gaminį, taip pat pateikia susijusioms kompetentingoms institucijoms: |
1. Valstybės narės reikalauja, kad tabako gaminių gamintojai ir importuotojai praneštų valstybių narių kompetentingoms institucijoms apie bet kokį naujos kategorijos tabako gaminį, kurį jos numato pateikti rinkai susijusiose valstybėse narėse. Pranešimas pateikiamas elektronine forma šešis mėnesius prieš numatytą pateikimą rinkai ir prie jo pridedamas išsamus aptariamo gaminio aprašymas, taip pat visas siūlomas ženklinimas, vartojimo instrukcijos, išsami informacija apie gaminio sudėtį, gamybos procesą ir susijusią kontrolę bei apie sudedamąsias dalis ir išrūkas pagal 5 straipsnį. Gamintojai ir importuotojai, pranešantys apie naujos kategorijos tabako gaminį, taip pat pateikia susijusioms kompetentingoms institucijoms: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Valstybės narės reikalauja, kad tabako gaminių gamintojai ir importuotojai informuotų savo kompetentingas institucijas apie bet kokius naujus ar atnaujintus 1 dalies a–c punktuose nurodytus duomenis. Valstybės narės gali reikalauti, kad tabako gamintojai ar importuotojai atliktų papildomus tyrimus ar pateiktų papildomą informaciją. Valstybės narės pateikia Komisijai visą informaciją, gautą pagal šį straipsnį. Valstybės narės turi teisę nustatyti leidimų sistemą ir imti proporcingo dydžio mokestį. |
2. Po to, kai tabako gaminys pateikiamas rinkai , valstybės narės reikalauja, kad tabako gaminių gamintojai ir importuotojai informuotų savo kompetentingas institucijas apie bet kokius naujus ar atnaujintus 1 dalies a–c punktuose nurodytus duomenis. Valstybės narės gali reikalauti, kad tabako gamintojai ar importuotojai atliktų papildomus tyrimus ar pateiktų papildomą informaciją. Valstybės narės pateikia Komisijai visą informaciją, gautą pagal šį straipsnį. Valstybės narės turi teisę nustatyti leidimų sistemą ir imti proporcingo dydžio mokestį. |
||||
3. Rinkai pateikiami naujų kategorijų tabako gaminiai turi atitikti šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus. Taikomos nuostatos priklauso nuo to, ar produktai priskiriami bedūmiams tabako gaminiams pagal 2 straipsnio 29 dalį, ar rūkomajam tabakui pagal 2 straipsnio 33 dalį. |
3. Rinkai pateikiami naujų kategorijų tabako gaminiai turi atitikti šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus. Taikomos nuostatos priklauso nuo to, ar produktai priskiriami bedūmiams tabako gaminiams pagal 2 straipsnio 29 dalį, ar rūkomajam tabakui pagal 2 straipsnio 33 dalį. |
Pakeitimas 170
Pasiūlymas dėl direktyvos
18 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
1. Toliau išvardyti gaminiai, kuriuose yra nikotino, gali būti pateikiami rinkai tik tada, jeigu jų leidimas suteiktas pagal Direktyvą 2001/83/EB: |
1. Gaminiai, kuriuose yra nikotino, gali būti pateikiami rinkai tik vadovaujantis šios direktyvos 17 straipsnyje nustatyta pranešimo procedūra. |
||
|
Valstybės narės užtikrina, kad gaminiai, kuriuose yra nikotino, atitiktų visus susijusius Sąjungos teisės aktus ir ypač Direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos. |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
2. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir atnaujinti 1 dalyje nurodytą nikotino kiekį atsižvelgiant į mokslo pažangą ir rinkodaros leidimus , suteiktus dėl gaminių, kuriuose yra nikotino, pagal Direktyvą 2001/83/EB. |
2. Gaminiai , kuriuose yra nikotino ir kurie nurodomi kaip turintys savybių , reikalingų ligoms gydyti ar nuo jų apsisaugoti, gali būti pateikiami rinkai tik tada, jeigu jų leidimas suteiktas pagal Direktyvą 2001/83/EB. |
||
|
3. Pagal 1 dalį rinkai pateikiamų gaminių, kuriuose yra nikotino, atžvilgiu valstybės narės užtikrina, kad: |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
3. Ant kiekvieno vienetinio pakelio ir bet kurios išorinės gaminių, kuriuose yra nikotino ir neviršytos 1 dalyje nurodytos ribos , pakuotės turi būti toks įspėjimas apie grėsmę sveikatai: |
|
||
Šiame gaminyje yra nikotino ir jis gali pakenkti jūsų sveikatai. |
„Šis gaminys skirtas naudoti rūkantiems asmenims. Jame yra nikotino , kuris yra itin didelę priklausomybę sukelianti medžiaga“; |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
4. 3 dalyje nurodytas įspėjimas apie grėsmę sveikatai turi atitikti reikalavimus, nurodytus 10 straipsnio 4 dalyje. Be to, jie turi būti: |
4. 3 dalies e punkte nurodytas įspėjimas apie grėsmę sveikatai turi atitikti reikalavimus, nurodytus 10 straipsnyje. |
||
|
|
||
|
|
||
5. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 22 straipsnį ir pritaikyti 3 ir 4 dalių reikalavimus prie mokslo ir rinkos pokyčių ir priimti reikalavimus dėl įspėjimų apie grėsmę sveikatai vietos, formato, išdėstymo, dizaino ir rotacijos ir juos pritaikyti. |
5. Valstybės narės stebi gaminių, kuriuose yra nikotino, rinkos raidą, įskaitant bet kokius įrodymus apie tai, kad jaunimas, vartodamas šias medžiagas, pereina prie sunkesnes pasekmes sveikatai sukeliančių medžiagų, ir apie stebėjimo rezultatus informuoja Komisiją. Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo dienos Komisija, remdamasi įrodymais ir mokslinių tyrimų rezultatais, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie gaminius, kuriuose yra nikotino. Ataskaitoje įvertinama, ar būtina iš dalies keisti šią direktyvą arba priimti tolesnius teisės aktus. |
Pakeitimas 72
Pasiūlymas dėl direktyvos
19 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
Žoliniai rūkomieji gaminiai |
Žoliniai rūkomieji gaminiai |
1. Ant kiekvieno vienetinio žolinių rūkomųjų gaminių pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės turi būti toks įspėjimas apie grėsmę sveikatai: |
1. Ant kiekvieno vienetinio žolinių rūkomųjų gaminių pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės turi būti toks įspėjimas apie grėsmę sveikatai: |
Šis gaminys gali pakenkti jūsų sveikatai |
Šis gaminys gali pakenkti jūsų sveikatai |
2. Įspėjimas apie grėsmę sveikatai spausdinamas priekiniame ir galiniame išoriniame vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiuje. |
2. Įspėjimas apie grėsmę sveikatai spausdinamas priekiniame ir galiniame išoriniame vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiuje. |
3. Įspėjimas apie grėsmę sveikatai turi atitikti reikalavimus, nustatytus 10 straipsnio 4 dalyje. Jis turi padengti ne mažiau kaip 30 proc. atitinkamo vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiaus išorės ploto. Valstybėse narėse, kuriose yra dvi oficialios kalbos, ši dalis padidinama iki 32 proc., o tose, kuriose yra trys oficialios kalbos – iki 35 proc. |
3. Įspėjimas apie grėsmę sveikatai turi atitikti reikalavimus, nustatytus 10 straipsnio 4 dalyje. Jis turi padengti ne mažiau kaip 30 proc. atitinkamo vienetinio pakelio ir bet kokios išorinės pakuotės paviršiaus išorės ploto. Valstybėse narėse, kuriose yra dvi oficialios kalbos, ši dalis padidinama iki 32 proc., o tose, kuriose yra daugiau kaip dvi oficialios kalbos – iki 35 proc. |
Pakeitimas 73
Pasiūlymas dėl direktyvos
19 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
|
19a straipsnis |
|
Tabako gaminių imitacijos |
|
Tabako gaminių imitacijos, kurios yra patrauklios nepilnamečiams ir todėl gali juos paskatinti vartoti tabako produktus, turi būti uždraustos. |
Pakeitimas 74
Pasiūlymas dėl direktyvos
20 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
3. Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir imasi visų jų vykdymui užtikrinti būtinų priemonių. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
3. Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir imasi visų jų vykdymui užtikrinti būtinų priemonių. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Bet kokios finansinės sankcijos, taikytinos už tyčinius pažeidimus, turi būti tokios, kad atsvertų ekonominę naudą, kurios siekiama darant pažeidimą. |
Pakeitimas 75
Pasiūlymas dėl direktyvos
22 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų. |
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. |
2. Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus, nurodytus 3 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 6 straipsnio 9 dalyje, 6 straipsnio 10 dalyje , 8 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 5 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 9 dalyje, 18 straipsnio 2 dalyje ir 18 straipsnio 5 dalyje , Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [Oficialiųjų leidinių biurui: įrašyti šios direktyvos įsigaliojimo datą]. |
2. 3 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 10a dalyje , 8 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 5 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 4 dalyje ir 14 straipsnio 9 dalyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [Oficialiųjų leidinių biurui: įrašyti šios direktyvos įsigaliojimo datą]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 6 straipsnio 9 dalyje, 6 straipsnio 10 dalyje , 8 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 5 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 9 dalyje, 18 straipsnio 2 dalyje ir 18 straipsnio 5 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Kitų deleguotųjų aktų galiojimas dėl to nesikeičia. |
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 10a dalyje , 8 straipsnio 4 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 5 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 13 straipsnio 4 dalyje ir 14 straipsnio 9 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |
4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. |
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. |
5. Pagal 3 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 3 dalį, 4 straipsnio 3 dalį, 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 3 dalį, 6 straipsnio 9 dalį, 6 straipsnio 10 dalį, 8 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnio 3 dalį, 10 straipsnio 5 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 9 dalį , 18 straipsnio 2 dalį ir 18 straipsnio 5 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais. |
5. Pagal 3 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 3 dalį, 4 straipsnio 3 dalį, 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 10a dalį, 8 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnio 3 dalį, 10 straipsnio 5 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 4 dalį ir 14 straipsnio 9 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais. |
Pakeitimas 76
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
Ne vėliau kaip praėjus penkeriems metams nuo 25 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui šios direktyvos taikymo ataskaitą. |
Ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo 25 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui šios direktyvos taikymo ataskaitą. |
Pakeitimas 77
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c a punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 78
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c b punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 79
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c c punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 80
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa c d punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 81
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
|
3a. Valstybės narės kas dvejus metus praneša Komisija apie priemonių, kurių imamasi pagal 2002 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją Nr. 2003/54/EB dėl rūkymo prevencijos ir tabako kontrolės pagerinimo, įgyvendinimą, visų pirma apie nacionalinės teisės aktuose nustatytas amžiaus ribas, taip pat apie savo planus didinti amžiaus ribą, kad būtų pasiektas tikslas „nerūkančiųjų karta“ . |
Pakeitimas 82
Pasiūlymas dėl direktyvos
24 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Valstybės narės neturi drausti ar riboti tabako ar susijusių gaminių, atitinkančių šią direktyvą, importo, pardavimo ar vartojimo. |
1. Atsižvelgdamos į 2 ir 3 dalis, valstybės narės neturi drausti ar riboti tabako ar susijusių gaminių, atitinkančių šią direktyvą, importo, pardavimo ar vartojimo. |
2. Tačiau valstybė narė gali palikti galioti griežtesnes nacionalines nuostatas , taikomas visiems tokiems gaminiams direktyvos reglamentuojamose srityse, remdamasi su visuomenės sveikatos apsauga susijusiais viršesniais motyvais . Valstybė narė taip pat gali priimti griežtesnes nuostatas remdamasi su konkrečia padėtimi toje valstybėje narėje susijusiais motyvais ir su sąlyga, kad nuostatos yra grindžiamos būtinumu apsaugoti visuomenės sveikatą. Apie tokias nacionalines nuostatas pranešama Komisijai kartu su jų palikimo galioti ar priėmimo motyvais. Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo gavimo datos patvirtina arba atmeta nuostatas, patikrinusi, atsižvelgdama į aukštą sveikatos apsaugos lygį, pasiektą šia direktyva, ar nuostatos yra pagrįstos ar ne, ar jos būtinos ir proporcingos siekiamam tikslui, taip pat, ar jos nėra savavališka diskriminacija ar neteisėtas valstybių narių prekybos apribojimas. Jeigu Komisija per minėtą laikotarpį nepriima jokio sprendimo, laikoma, kad nacionalinės priemonės buvo patvirtintos. |
2. Tačiau valstybė narė gali palikti galioti arba nustatyti griežtesnes nacionalines nuostatas direktyvos reglamentuojamose srityse, jei šios priemonės yra suderinamos su Sutartimi . Tokios nacionalinės nuostatos vienodai taikomos visiems gaminiams, įskaitant iš kitos valstybės narės arba trečiosios šalies importuotus gaminius. Apie jas pranešama Komisijai kartu su jų palikimo galioti ar priėmimo motyvais. Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo gavimo datos patvirtina arba atmeta nuostatas, patikrinusi, atsižvelgdama į aukštą sveikatos apsaugos lygį, pasiektą šia direktyva, ar nuostatos yra pagrįstos ar ne, ar jos būtinos ir proporcingos siekiamam tikslui, taip pat, ar jos nėra savavališka diskriminacija ar neteisėtas valstybių narių prekybos apribojimas. Jeigu Komisija per minėtą laikotarpį nepriima jokio sprendimo, laikoma, kad nacionalinės priemonės buvo patvirtintos. |
3. Direktyva nėra daromas poveikis valstybių narių teisei palikti galioti ar priimti pagal Sutartį nacionalines nuostatas dėl šia direktyva nereglamentuojamų aspektų. Šios nacionalinės nuostatos turi būti pagrįstos labai svarbiomis viešojo intereso priežastimis ir būti reikalingos ir proporcingos jų tikslui pasiekti . Jos neturi būti savavališkos diskriminacijos ar neteisėto valstybių narių ribojimo priemonė ir neturi trukdyti visiškai įgyvendinti šią direktyvą. |
3. Šia direktyva nėra daromas poveikis valstybių narių teisei palikti galioti ar priimti nacionalines nuostatas dėl šia direktyva nereglamentuojamų aspektų , jeigu jos yra suderinamos su Sutartimi .. Jos vienodai taikomos visiems gaminiams, įskaitant iš kitos valstybės narės arba trečiosios šalies importuotus gaminius, jos neturi būti savavališkos diskriminacijos ar neteisėto valstybių narių ribojimo priemonė ir neturi trukdyti visiškai įgyvendinti šią direktyvą. |
Pakeitimas 83
Pasiūlymas dėl direktyvos
25 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus įgyvendinti šią direktyvą, įsigaliosiančius ne vėliau kaip [Oficialiųjų leidinių biurui, prašau įrašyti tikslią datą: 18 mėnesių po įsigaliojimo]. Jos nedelsdamos perduoda Komisijai tų nuostatų tekstą. |
1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus įgyvendinti šią direktyvą, įsigaliosiančius ne vėliau kaip … (**) , o 6 straipsnio atveju – ne vėliau kaip … (***). Jos nedelsdamos perduoda Komisijai tų nuostatų tekstą. |
Pakeitimas 84
Pasiūlymas dėl direktyvos
26 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
||||
Valstybės narės gali leisti šiuos produktus, neatitinkančius šios direktyvos reikalavimų, pateikti rinkai iki [Oficialiųjų leidinių biurui, prašau įrašyti tikslią datą: 24 mėnesiai po įsigaliojimo]: |
Valstybės narės gali leisti šiuos produktus, neatitinkančius šios direktyvos reikalavimų, pateikti rinkai iki … (****): |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Valstybės narės gali leisti šios direktyvos reikalavimų neatitinkančius gaminius, kuriuose yra nikotino, pateikti rinkai iki … (*****) : |
Pakeitimas 85
Pasiūlymas dėl direktyvos
-I priedas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
|
-I priedas |
|
Priedai, kuriuos leidžiama naudoti tabako gaminiuose |
|
Cheminis priedo pavadinimas – paskirtis – didžiausias leidžiamas kiekis |
Pakeitimas 86
Pasiūlymas dėl direktyvos
I priedas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
Tekstinių įspėjimų sąrašas |
Tekstinių įspėjimų sąrašas |
||||
(nurodyti 9 straipsnyje ir 10 dalies 1 dalyje) |
(nurodyti 9 straipsnyje ir 10 dalies 1 dalyje) |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
(1) Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0276/2013).
(2) OL L 353, 2008 12 31, p. 1.
(3) OL L 311, 2001 11 28, p. 67, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2011/62/ES, OL L 174, 2011 7 1, p. 74.
(*) 36 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.
(**) 18 mėnesių po įsigaliojimo.
(***) 36 mėnesiai po įsigaliojimo.
(****) 24 mėnesiai po įsigaliojimo.
(*****) 36 mėnesiai po įsigaliojimo.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/164 |
P7_TA(2013)0399
ES ir Mauritanijos protokolas, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***
2013 m. spalio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo dvejiems metams nustatomos Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))
(Pritarimo procedūra)
(2016/C 181/25)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15777/2012), |
— |
atsižvelgdamas į Protokolą, kuriuo dvejiems metams nustatomos Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (15781/2012), |
— |
atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0419/2012), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0184/2013), |
1. |
pritaria šio protokolo sudarymui; |
2. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Mauritanijos Islamo Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
Trečiadienis, 2013, Spalio 9
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/166 |
P7_TA(2013)0407
Pramoginiai ir asmeniniai laivai ***I
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pramoginių ir asmeninių laivų (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
(2016/C 181/26)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0456), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0212/2011), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 31 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0213/2012), |
1. |
priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
2. |
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
3. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
(1) OL C 43, 2012 2 15, p. 30.
P7_TC1-COD(2011)0197
Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. spalio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/…/ES dėl pramoginių ir asmeninių laivų, kuria panaikinama Direktyva 94/25/EB
(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/53/ES.)
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/167 |
P7_TA(2013)0408
Profesinių kvalifikacijų pripažinimas ir administracinis bendradarbiavimas per Vidaus rinkos informacijos sistemą ***I
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
(2016/C 181/27)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0883), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 46 straipsnį, 53 straipsnio 1 dalį bei 62 ir 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0512/2011), |
— |
atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 46 straipsnį, 53 straipsnio 1 dalį ir 62 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
— |
atsižvelgdami į 2012 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A7-0038/2013), |
1. |
priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
2. |
atkreipia dėmesį į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
3. |
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
4. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
(1) OL C 191, 2012 6 29, p. 103.
P7_TC1-COD(2011)0435
Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. spalio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/…/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas)
(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/55/ES.)
TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS
Komisijos pareiškimas
Atlikdama su 57c straipsnio 2 dalyje nurodytais deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą Komisija užtikrins, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai, ji gerokai iš anksto tinkamai ir skaidriai konsultuosis, ypač su ekspertais iš kompetentingų institucijų ir įstaigų, profesinių asociacijų ir akademinių institucijų iš visų valstybių narių, o atitinkamais atvejais su socialinių partnerių ekspertais.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/168 |
P7_TA(2013)0409
ES ir Armėnijos susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo ***
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo sudarymo projekto (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))
(Pritarimo procedūra)
(2016/C 181/28)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05835/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo projektą (16913/2012), |
— |
atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0112/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7-0290/2013), |
1. |
pritaria susitarimo sudarymui; |
2. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Armėnijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/169 |
P7_TA(2013)0410
ES ir Armėnijos susitarimas dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos ***
2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo projekto (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))
(Pritarimo procedūra)
(2016/C 181/29)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05859/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos projektą (05860/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0113/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7-0289/2013), |
1. |
pritaria susitarimo sudarymui; |
2. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Armėnijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/170 |
P7_TA(2013)0413
Tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimas ***I
2013 m. spalio 9 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) (1)
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
(2016/C 181/30)
Pakeitimas 1
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 2
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 3
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 4
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 5
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 c konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 6
Pasiūlymas dėl direktyvos
4 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 7
Pasiūlymas dėl direktyvos
4 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 8
Pasiūlymas dėl direktyvos
4 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 9
Pasiūlymas dėl direktyvos
5 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 10
Pasiūlymas dėl direktyvos
11 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 11
Pasiūlymas dėl direktyvos
11 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 12
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 13
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 14
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 15
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 c konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 16
Pasiūlymas dėl direktyvos
12 d konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 17
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 18
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 19
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 20
Pasiūlymas dėl direktyvos
13 c konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 21
Pasiūlymas dėl direktyvos
16 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 22
Pasiūlymas dėl direktyvos
16 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 23
Pasiūlymas dėl direktyvos
17 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 24
Pasiūlymas dėl direktyvos
18 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 25
Pasiūlymas dėl direktyvos
19 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 102
Pasiūlymas dėl direktyvos
19 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 27
Pasiūlymas dėl direktyvos
20 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 28
Pasiūlymas dėl direktyvos
21 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 29
Pasiūlymas dėl direktyvos
22 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 30
Pasiūlymas dėl direktyvos
22 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 31
Pasiūlymas dėl direktyvos
23 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 32
Pasiūlymas dėl direktyvos
24 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 33
Pasiūlymas dėl direktyvos
26 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 34
Pasiūlymas dėl direktyvos
27 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
Išbraukta. |
Pakeitimas 36
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto a a papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies a punkto antra įtrauka
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 37
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto a b papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies c punktas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 38
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 39
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g punktas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimas 41
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g b punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 42
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g c punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||||
|
|
Pakeitimas 43
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g d punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 44
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g e punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 45
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g f punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 46
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g g punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 47
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 2 dalies g h punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 48
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto c papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
||||
|
|
Pakeitimas 49
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto c papunktis
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
4. Ši direktyva netaikoma projektams, kurių detalės priimamos konkrečiais nacionaliniais teisės aktais, jei šios direktyvos tikslai, įskaitant dėl informacijos teikimo, yra įgyvendinami per įstatymų leidybos procesą. Kas dvejus metus nuo Direktyvos XXX [Europos Sąjungos leidinių biuro prašoma įrašyti šios direktyvos numerį] 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos valstybės narės informuoja Komisiją apie visus šios nuostatos taikymo atvejus. |
Išbraukta. |
Pakeitimas 50
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 punkto c a papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
1 straipsnio 4 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 51
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 a punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
2 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 52
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 2 punktas
Direktyva 2011/92/ES
2 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
3. Projektams, kurių poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir pagal šią direktyvą, ir pagal kitus Sąjungos teisės aktus, taikomos suderintos ar bendros procedūros, atitinkančios atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalavimus. |
3. Projektams, kurių poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir pagal šią direktyvą, ir pagal kitus Sąjungos teisės aktus, gali būti taikomos suderintos ar bendros procedūros, atitinkančios atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalavimus , išskyrus atvejus, kai valstybės narės laiko, kad šių procedūrų taikymas būtų neproporcingas . |
Pagal suderintą procedūrą kompetentinga institucija koordinuoja įvairius atskirus vertinimus, kurių reikalaujama pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir kuriuos pateikė kelios institucijos, nepažeisdama jokių priešingų nuostatų kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose. |
Pagal projektus, kuriems taikoma suderinta procedūra, kompetentinga institucija koordinuoja įvairius atskirus vertinimus, kurių reikalaujama pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir kuriuos pateikė įvairios institucijos, nepažeisdama kitų atitinkamų Sąjungos teisės aktų. |
Pagal bendrą procedūrą kompetentinga institucija integruoja vienos ar kelių institucijų vertinimus ir pateikia vieną poveikio aplinkai vertinimą, nepažeisdama jokių priešingų nuostatų kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose. |
pagal projektus, kuriems taikoma bendra procedūra, kompetentinga institucija integruoja vienos ar kelių institucijų vertinimus ir pateikia vieną poveikio aplinkai vertinimą, nedarydama poveikio kitų atitinkamų Sąjungos teisės aktų nuostatų taikymui . |
Valstybės narės paskiria vieną instituciją, įpareigotą palengvinti sutikimo dėl kiekvieno projekto planuojamos veiklos procedūrą. |
Valstybės narės gali paskirti vieną instituciją, kuri įpareigota palengvinti sutikimo dėl kiekvieno projekto planuojamos veiklos procedūrą. |
|
Valstybių narių prašymu Komisija joms teikia būtiną pagalbą, siekiant apibrėžti ir įgyvendinti bendras ir suderintas procedūras, vadovaujantis šiuo straipsniu. |
|
Visų poveikio aplinkai vertinimų atveju užsakovai aplinkos ataskaitoje pateikia įrodymų, kad jie atsižvelgė į visus kitus Sąjungos teisės aktus, svarbius planuojamai veiklai, dėl kurios reikalaujama pateikti atskirus poveikio aplinkai vertinimus. |
Pakeitimas 53
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 2 a punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
2 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||
|
|
Pakeitimas 54
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 3 punktas
Direktyva 2011/92/ES
3 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
3 straipsnis |
3 straipsnis |
||||
Vertinant poveikį aplinkai pagal 4–11 straipsnius ir kiekvienu konkrečiu atveju yra tinkamu būdu nustatomas, apibūdinamas ir įvertinamas tiesioginis ir netiesioginis reikšmingas projekto poveikis šiems veiksniams: |
Vertinant poveikį aplinkai pagal 4–11 straipsnius ir kiekvienu konkrečiu atveju yra tinkamu būdu nustatomas, apibūdinamas ir įvertinamas tiesioginis ir netiesioginis reikšmingas projekto poveikis šiems veiksniams: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pakeitimai 55 ir 127/REV
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 4 punktas
Direktyva 2011/92/ES
4 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalys
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
Pakeitimas 56
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 5 punktas
Direktyva 2011/92/ES
5 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Jei turi būti atliekamas poveikio aplinkai vertinimas pagal 5–10 straipsnius, užsakovas parengia aplinkos ataskaitą. Aplinkos ataskaita rengiama remiantis sprendimu pagal šio straipsnio 2 dalį ir joje pateikiama informacija, kurios gali būti pagrįstai reikalaujama, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus apie siūlomo projekto poveikį aplinkai, atsižvelgiant į naujausias žinias ir vertinimo metodus, projekto charakteristikas, techninį pajėgumą ir vietą, galimo poveikio charakteristikas , siūlomo projekto alternatyvas ir tai, kokiu mastu tam tikrus klausimus (įskaitant reikalavimą įvertinti alternatyvas) būtų geriau vertinti skirtingais lygiais, įskaitant planavimo lygį, arba pagal kitus vertinimo reikalavimus . Išsamus aplinkos ataskaitoje pateiktinos informacijos sąrašas nustatytas IV priede. |
1. Jei turi būti atliekamas poveikio aplinkai vertinimas pagal 5–10 straipsnius, užsakovas pateikia aplinkos ataskaitą. Aplinkos ataskaita rengiama remiantis nuomone (jei tokia nuomonė pateikta) pagal šio straipsnio 2 dalį ir joje pateikiama informacija, kurios gali būti pagrįstai reikalaujama, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus apie siūlomo projekto poveikį aplinkai, atsižvelgiant į naujausias žinias ir vertinimo metodus, projekto charakteristikas, techninį pajėgumą ir vietą ir galimo poveikio charakteristikas. Aplinkos ataskaitoje taip pat pateikiamos pagrįstos alternatyvos, kurias apsvarstė užsakovas ir kurios atitinka siūlomą projektą bei jo specifines charakteristikas. Išsamus aplinkos ataskaitoje pateiktinos informacijos sąrašas nustatytas IV priede. Netechninė pateiktos informacijos santrauka įtraukiama į aplinkos ataskaitą. |
Pakeitimas 57
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 5 punktas
Direktyva 2011/92/ES
5 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
2. Pasikonsultavusi su 6 straipsnio 1 dalyje nurodytomis institucijomis ir užsakovu, kompetentinga institucija priima sprendimą dėl informacijos, kurią užsakovas turi įtraukti į aplinkos ataskaitą pagal šio straipsnio 1 dalį, apimties ir išsamumo. Visų pirma ji nustato: |
2. Užsakovo pageidavimu, pasikonsultavusi su 6 straipsnio 1 dalyje nurodytomis institucijomis ir užsakovu, kompetentinga institucija pateikia nuomonę, kuria nusprendžiama dėl informacijos, kurią užsakovas turi įtraukti į aplinkos ataskaitą pagal šio straipsnio 1 dalį, apimties ir išsamumo, visų pirma įtraukiant: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Kompetentinga institucija taip pat gali prašyti šio straipsnio 3 dalyje nurodytų akredituotų ir techniškai kompetentingų ekspertų pagalbos. Vėlesni prašymai, kad užsakovas pateiktų papildomos informacijos, gali būti teikiami tik tuo atveju, jeigu jie pateisinami naujomis aplinkybėmis ir jeigu kompetentinga institucija juos tinkamai paaiškina. |
Kompetentinga institucija taip pat gali prašyti šio straipsnio 3 dalyje nurodytų nepriklausomų kvalifikuotų ir techniškai kompetentingų ekspertų pagalbos. Vėlesni prašymai, kad užsakovas pateiktų papildomos informacijos, gali būti teikiami tik tuo atveju, jeigu jie pateisinami naujomis aplinkybėmis ir jeigu kompetentinga institucija juos tinkamai paaiškina. |
Pakeitimas 106
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 5 punktas
Direktyva 2011/92/ES
5 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
3. Kad 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos aplinkos ataskaitos būtų išsamios ir pakankamai geros kokybės: |
3. Kad 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos aplinkos ataskaitos būtų išsamios ir pakankamai geros kokybės: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Jei akredituoti ir techniškai kompetentingi ekspertai padėjo kompetentingai institucijai parengti 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą sprendimą, užsakovas nesinaudoja tų pačių ekspertų paslaugomis aplinkos ataskaitai parengti. |
Jei kompetentingi ekspertai padėjo kompetentingai institucijai parengti 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą sprendimą, užsakovas nesinaudoja tų pačių ekspertų paslaugomis aplinkos ataskaitai parengti. |
||||
Išsamias akredituotų ir techniškai kompetentingų ekspertų atrankos ir naudojimosi jų paslaugomis sąlygas (pavyzdžiui, dėl reikalaujamos kvalifikacijos, vertinimo užduočių paskyrimo, licencijavimo ir diskvalifikacijos) nustato valstybės narės.“ |
Išsamias kompetentingų ekspertų atrankos ir naudojimosi jų paslaugomis sąlygas (pavyzdžiui, dėl reikalaujamos kvalifikacijos ir patirties , vertinimo užduočių paskyrimo, licencijavimo ir diskvalifikacijos) nustato valstybės narės. |
||||
|
Siekiant išvengti bet kokių interesų konfliktų reikalaujama, kad valdžios institucija, kuri atlieka poveikio aplinkai vertinimo peržiūrą, neturėtų jokių su projektu susijusių interesų arba ryšių. “ |
Pakeitimas 59
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 5 a punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
5 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 61
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 6 punkto – a papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
6 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 107
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 6 punkto -a a papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
6 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 63
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 6 punkto -a b papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
6 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||
|
|
Pakeitimas 108
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 6 punkto -a c papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
6 straipsnio 5 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 65
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 6 punkto b papunktis
Direktyva 2011/92/ES
6 straipsnio 7 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
7. Konsultacijos su suinteresuota visuomene dėl 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos aplinkos ataskaitos trunka ne trumpiau kaip 30 dienų ir ne ilgiau kaip 60 dienų. Išskirtiniais atvejais, kai to reikia atsižvelgiant į siūlomo projekto pobūdį, sudėtingumą, vietą ar dydį, kompetentinga institucija tą terminą gali pratęsti dar 30 dienų; tokiu atveju kompetentinga institucija informuoja užsakovą apie pratęsimo priežastis. |
7. Konsultacijos su suinteresuota visuomene dėl 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos aplinkos ataskaitos trunka ne trumpiau kaip 30 dienų ir ne ilgiau kaip 60 dienų. Išskirtiniais atvejais, kai to reikia atsižvelgiant į siūlomo projekto pobūdį, sudėtingumą, vietą ar dydį, kompetentinga institucija tą terminą gali pratęsti iki 30 dienų; tokiu atveju kompetentinga institucija informuoja užsakovą apie pratęsimo priežastis. |
Pakeitimas 66
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 dalies 6 punkto b a papunktis (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
6 straipsnio 7 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 67
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 1 dalies 7 a punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
7 straipsnio 5 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimai 109, 93 ir 130
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 8 punktas
Direktyva 2011/92/ES
8 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
1. Per sutikimo dėl planuojamos veiklos procedūrą atsižvelgiama į konsultacijų rezultatus ir į informaciją, surinktą pagal 5, 6 ir 7 straipsnius. Šiuo tikslu sprendime duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos pateikiama tokia informacija: |
1. Per sutikimo dėl planuojamos veiklos procedūrą tinkamas dėmesys skiriamas ir išsamiai įvertinami konsultacijų rezultatai ir informacija, surinkta pagal 5, 6 ir 7 straipsnius. Priėmusi sprendimą duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos ar jo neduoti, kompetentinga institucija ar institucijos atitinkama tvarka informuoja apie jį visuomenę ir pasirūpina, kad visuomenei būtų prieinama tokia informacija: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Išbraukta. |
||||
|
|
||||
Projektų, kurie gali turėti reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, atveju kompetentinga institucija pateikia informaciją apie priežastis, kodėl neatsižvelgė į pastabas, kurias pateikė poveikį patirianti valstybė narė pagal 7 straipsnį surengtų konsultacijų metu. |
Projektų, kurie gali turėti reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, atveju kompetentinga institucija pateikia informaciją apie priežastis, kodėl neatsižvelgė į pastabas, kurias pateikė poveikį patirianti valstybė narė pagal 7 straipsnį surengtų konsultacijų metu. |
||||
2. Jei remiantis konsultacijomis ir informacija, surinkta pagal 5, 6 ir 7 straipsnius, padaroma išvada, kad projektas turės reikšmingą neigiamą poveikį aplinkai, kompetentinga institucija kuo anksčiau ir glaudžiai bendradarbiaudama su 6 straipsnio 1 dalyje nurodytomis institucijomis ir užsakovu apsvarsto, ar reikėtų peržiūrėti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą aplinkos ataskaitą ir keisti projektą, kad būtų išvengta šio neigiamo poveikio ar kad jis būtų sumažintas, ir ar reikia imtis papildomų poveikio mažinimo arba kompensavimo priemonių. |
2. Kompetentinga institucija kuo anksčiau ir pasikonsultavusi su 6 straipsnio 1 dalyje nurodytomis institucijomis ir užsakovu apsvarsto, ar duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos, ar reikėtų peržiūrėti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą aplinkos ataskaitą ir keisti projektą, kad būtų išvengta šio neigiamo poveikio ar kad jis būtų sumažintas, ir ar reikia imtis papildomų poveikio mažinimo arba kompensavimo priemonių remiantis atitinkamais teisės aktais . |
||||
Jei kompetentinga institucija nusprendžia duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos, ji užtikrina, kad sutikime dėl planuojamos veiklos būtų numatytos priemonės reikšmingam neigiamam poveikiui stebėti , siekiant įvertinti poveikio mažinimo ir kompensavimo priemonių įgyvendinimą ir tikėtiną veiksmingumą ir nustatyti bet kokį nenumatytą neigiamą poveikį . |
Jei kompetentinga institucija nusprendžia duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos, remdamasi atitinkamais teisės aktais ji užtikrina, kad sutikime dėl planuojamos veiklos būtų numatytos priemonės reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai stebėti. |
||||
Parametrų, kuriuos reikia stebėti, rūšis ir stebėjimo trukmė turi būti proporcinga, atsižvelgiant į siūlomo projekto pobūdį, vietą ir dydį, taip pat į jo poveikio aplinkai reikšmingumą. |
|
||||
Jei tinka, gali būti naudojamos galiojančios pagal kitus Sąjungos teisės aktus nustatytos stebėsenos priemonės. |
|
||||
3. Kai visa būtina informacija, surinkta pagal 5, 6 ir 7 straipsnius, įskaitant, kai tinka, informaciją apie konkrečius vertinimus, kurių reikalaujama pagal kitus Sąjungos teisės aktus, yra pateikta kompetentingai institucijai, o 6 ir 7 straipsniuose nurodytos konsultacijos yra baigtos, kompetentinga institucija projekto poveikio aplinkai vertinimą atlieka per tris mėnesius . |
3. Kai visa būtina informacija, surinkta pagal 5, 6 ir 7 straipsnius, įskaitant, kai tinka, informaciją apie konkrečius vertinimus, kurių reikalaujama pagal kitus Sąjungos teisės aktus, yra pateikta kompetentingai institucijai, o 6 ir 7 straipsniuose nurodytos konsultacijos yra baigtos, kompetentinga institucija projekto poveikio aplinkai vertinimą atlieka per valstybės narės nustatytą laikotarpį, neviršijantį 90 dienų . |
||||
Atsižvelgdama į siūlomo projekto pobūdį, sudėtingumą, vietą ir dydį, kompetentinga institucija tą terminą gali pratęsti dar 3 mėnesiais ; tokiu atveju kompetentinga institucija informuoja užsakovą apie pratęsimo priežastis ir nurodo datą, kada numato priimti sprendimą. |
Atsižvelgdama į siūlomo projekto pobūdį, sudėtingumą, vietą ir dydį, kompetentinga institucija tą terminą išimties tvarka gali pratęsti papildomam valstybės narės nustatytam laikotarpiui, neviršijančiam 90 dienų ; tokiu atveju kompetentinga institucija raštu informuoja užsakovą apie pratęsimo priežastis ir nurodo datą, kada numato priimti sprendimą. |
||||
4. Prieš priimdama sprendimą duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos ar jo neduoti, kompetentinga institucija patikrina, ar 5 straipsnio 1 dalyje nurodytoje aplinkos ataskaitoje pateikta informacija, visų pirma informacija apie priemones, kurių numatoma imtis siekiant išvengti reikšmingo neigiamo poveikio, jį sumažinti ir, kai galima, kompensuoti, yra atnaujinta. |
Išbraukta. |
||||
|
4a. Sprendimas suteikti leidimą planuojamai veiklai gali būti suteiktas ir patvirtinant konkretų nacionalinės teisės aktą, su sąlyga, kad kompetentinga valdžios institucija atliko visus poveikio aplinkai vertinimo elementus, laikantis šios direktyvos nuostatų. |
||||
|
|
Pakeitimas 69
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 9 punkto a papunktis
Direktyva 2011/92/ES
9 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
1. Priėmusi sprendimą duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos ar jo neduoti, kompetentinga institucija ar institucijos atitinkama tvarka informuoja apie jį visuomenę ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodytas institucijas ir pasirūpina, kad visuomenei būtų prieinama ši informacija : |
1. Priėmusi sprendimą duoti sutikimą dėl planuojamos veiklos arba kitą sprendimą, kuriuo siekiama įvykdyti šios direktyvos reikalavimus, ar jo neduoti, kompetentinga institucija ar institucijos kuo greičiau atitinkama nacionaline tvarka informuoja apie jį visuomenę ne vėliau kaip, per 10 dienų. Kompetentinga institucija ar institucijos pasirūpina, kad šis sprendimas būtų prieinamas visuomenei ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodytoms institucijoms pagal Direktyvą 2003/4/EB . |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
Pakeitimas 120
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 9 a punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
9 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 72
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 9 b punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
10 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 73
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 9 c punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
10 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 75
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 9 d punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
11 straipsnio 4 dalies antra pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||
|
|
Pakeitimas 76
Pasiūlymas dėl direktyvos
1 straipsnio 11 punktas
Direktyva 2011/92/ES
12 b straipsnio 5 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
|
5a. Jeigu dėl tam tikrų ekonominės veiklos sektorių ypatumų tai laikoma reikalinga norint teisingai įvertinti poveikį aplinkai, Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir pramonės atstovais parengia sektorių gaires, kuriose nurodomi kriterijai, kurių reikia laikytis, kad būtų supaprastintas ir palengvintas standartizavimas siekiant įvertinti poveikį aplinkai. |
Pakeitimas 77
Pasiūlymas dėl direktyvos
2 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
1. Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [ DATA ]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą ir dokumentą, kuriame paaiškinamos tų nuostatų ir šios direktyvos sąsajos. |
1. Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo … (**). Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą ir dokumentą, kuriame paaiškinamos tų nuostatų ir šios direktyvos sąsajos. |
Pakeitimas 110
Pasiūlymas dėl direktyvos
3 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
Projektams, dėl kurių prašymas leisti vykdyti planuojamą veiklą pateiktas iki 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos datos ir kurių poveikio aplinkai vertinimas iki tos datos dar nebuvo baigtas, taikomi Direktyvos 2011/92/ES su pakeitimais, padarytais šia direktyva, 3–11 straipsniuose nurodyti įpareigojimai. |
Projektams, dėl kurių prašymas leisti vykdyti planuojamą veiklą pateiktas po 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos datos ir kurių poveikio aplinkai vertinimas iki tos datos dar nebuvo baigtas, taikomi Direktyvos 2011/92/ES su pakeitimais, padarytais šia direktyva, 3–11 straipsniuose nurodyti įpareigojimai , jei užsakovas pateikia prašymą tęsti jo projekto poveikio aplinkai vertinimą pagal iš dalies pakeistas nuostatas . |
Pakeitimai 79, 112 ir 126
Pasiūlymas dėl direktyvos
Priedo - 1 punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
I priedas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Pakeitimas 80
Pasiūlymas dėl direktyvos
Priedo - 1 a punktas (naujas)
Direktyva 2011/92/ES
II priedas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
Pakeitimas 81
Pasiūlymas dėl direktyvos
Priedo 1 punktas
Direktyva 2011/92/ES
II.A priedas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||
II.A PRIEDAS. 4 STRAIPSNIO 3 DALYJE NURODYTA INFORMACIJA |
II.A PRIEDAS. 4 STRAIPSNIO 3 DALYJE NURODYTA INFORMACIJA (UŽSAKOVO PATEIKIAMA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU II PRIEDE IŠVARDYTAIS PROJEKTAIS) |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Pakeitimas 124
Pasiūlymas dėl direktyvos
Priedo 2 punktas
Direktyva 2011/92/ES
III priedo 2 punkto c papunkčio ii papunktis
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||
|
|
Pakeitimai 83 ir 129/REV
Pasiūlymas dėl direktyvos
Priedo 2 punktas
Direktyva 2011/92/ES
IV priedas
Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
||||||||
IV PRIEDAS. 5 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTA INFORMACIJA |
IV PRIEDAS. 5 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTA INFORMACIJA (INFORMACIJA, KURIĄ UŽSAKOVAS PRIVALO PATEIKTI APLINKOS ATASKAITOJE) |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
(1) Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0277/2013).
(2) OL L 316, 2012 11 14, p. 12.
(3) OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
(4) 2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas 2005/370/EB (OL L 124, 2005 5 17, p. 1).
(*) Reglamento (2011/0302(COD), kuriuo nustatoma Europos infrastruktūros tinklų priemonė, numeris, data ir pavadinimas.
(**) 24 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.
Ketvirtadienis, 2013, Spalio 10
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/212 |
P7_TA(2013)0415
Jordanijos dalyvavimas Sąjungos programose ***
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją, protokolo dėl Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Jordanijos Hašimitų Karalystės dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, sudarymo projekto (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))
(Pritarimo procedūra)
(2016/C 181/31)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12138/2012), |
— |
atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją, protokolo projektą dėl Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Jordanijos Hašimitų Karalystės dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai (12135/2012), |
— |
atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies a punkto antrą pastraipą ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7-0008/2013), |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0305/2013), |
1. |
pritaria susitarimo sudarymui; |
2. |
pabrėžia, kad svarbu toliau skatinti tvirtą bendradarbiavimą ir dialogą su Jordanijos Hašimitų Karalyste įgyvendinant Europos kaimynystės politiką ir plėtoti Sąjungos ir Jordanijos dialogą politikos ir ekonomikos srityse; |
3. |
primena, kad, remiantis Jordanijos valdžios institucijų vertinimu, daugiau nei 500 000 pabėgėlių iš Sirijos ieškojo prieglobsčio Jordanijoje ir kad Sirijos krizė daro didelį neigiamą poveikį Jordanijos ekonomikai ir biudžetui dėl finansinių išteklių, kurių reikia tam, kad pabėgėliams būtų suteikta humanitarinė pagalba; tačiau apgailestauja, kad nuo 2012 m. rugpjūčio mėn. per Jordanijos sieną nepraleidžiami Palestinos pabėgėliai iš Sirijos; |
4. |
todėl pabrėžia, kad svarbu suteikti Jordanijai tinkamą finansinę, techninę ir humanitarinę pagalbą; |
5. |
labai vertina Jordanijos karaliaus Abdullah II parodytą įsipareigojimą skatinti labai plataus masto reformų procesą Jordanijos ir jos piliečių labui; pabrėžia, kad įgyvendinant šias reformas svarbu siekti tvarių rezultatų, ypač socialinio teisingumo srityje; |
6. |
be to, palankiai vertina ir remia aktyvų ir konstruktyvų Jordanijos, kaip tarpininkės, atliekamą vaidmenį siekiant surasti ilgalaikius įvairių konfliktų Artimuosiuose Rytuose sprendimus; |
7. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jordanijos Hašimitų Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/213 |
P7_TA(2013)0416
Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) ***I
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
(2016/C 181/32)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0873), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies d punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0506/2011), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 14 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0232/2013), |
1. |
priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
2. |
pritaria pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
3. |
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
4. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
P7_TC1-COD(2011)0427
Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. spalio 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. …/2013, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema (Eurosur)
(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013.)
TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTO PRIEDAS
Europos Parlamento pareiškimas
Europos Parlamentas pabrėžia, kad sprendžiant trečiųjų šalių piliečių, kuriems valstybių narių valdžios institucijos nesuteikė arba nepratęsė leidimo būti valstybių narių teritorijoje, klausimą ES institucijos teisėkūros aktuose turėtų stengtis naudoti tinkamus ir neutralius terminus. Tokiais atvejais ES institucijos tuomet, kai įmanoma rasti kitokią formuluotę, turėtų vengti vartoti žodį „nelegalus“, o visais atvejais kalbant apie asmenis reikėtų vartoti žodžius „neteisėti mingrantai“.
19.5.2016 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 181/214 |
P7_TA(2013)0417
Nešiojamos baterijos ir akumuliatoriai, kurių sudėtyje yra kadmio ***I
2013 m. spalio 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų nuostatos dėl nešiojamų baterijų ir akumuliatorių, kurių sudėtyje yra kadmio ir kurie skirti naudoti belaidžiuose elektriniuose įrankiuose, pateikimo rinkai (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
(2016/C 181/33)
Europos Parlamentas,
— |
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0136), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0087/2012), |
— |
atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl deleguotųjų aktų naudojimo ir dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
— |
pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
— |
atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 14 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7–0131/2013), |
1. |
priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
2. |
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
3. |
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
(1) OL C 229, 2012 7 31, p. 140.
P7_TC1-COD(2012)0066
Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. spalio 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/…/ES, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų nuostatos dėl nešiojamų baterijų ir akumuliatorių, kurių sudėtyje yra kadmio ir kurie skirti naudoti bevieliuose elektriniuose įrankiuose, ir sagos formos elementų, kuriuose yra nedidelis kiekis gyvsidabrio, pateikimo rinkai ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/603/EB
(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/56/ES.)