Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo /* COM/2014/0541 final - 2014/0248 (NLE) */
AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2012 m. birželio 25 d. Kipras
paprašė finansinės pagalbos per Europos stabilumo mechanizmą
(ESM). 2013 m. balandžio 25 d. Taryba nusprendė (Tarybos sprendimas
2013/236/ES), kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo
programą, kuria turi būti sprendžiamos konkrečios rizikos,
kurią kelia Kipras euro zonos finansiniam stabilumui, problemos ir kurios
tikslas – greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir
finansinę padėtį Kipre. 2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų
taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą,
patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės
politikos sąlygų (toliau – Susitarimo memorandumas) ir leido
Komisijai jį pasirašyti ESM vardu. 2013 m. gegužės 8 d. ESM
direktorių taryba patvirtino susitarimą dėl finansinės
pagalbos programos. Makroekonominio koregavimo programos tikslas –
atgauti finansų rinkos pasitikėjimą, atkurti tvirtą
makroekonominę pusiausvyrą ir sudaryti sąlygas grįžti prie
tvaraus ekonomikos augimo. Kad būtų pasiekti šie tikslai, programa
pagrįsta trimis ramsčiais. Pirmasis ramstis – finansų sektoriaus
strategija, grindžiama šio sektoriaus finansų įstaigų
restruktūrizavimu ir mažinimu, taip pat sektoriaus priežiūros
stiprinimu siekiant spręsti kapitalo ir likvidumo problemas. Antrasis
ramstis – plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo strategija, grindžiama 2012
m. pradėtu konsolidavimu, visų pirma taikant einamųjų
pirminių išlaidų mažinimo, valdžios sektoriaus pajamų didinimo,
viešojo sektoriaus veikimo gerinimo ir fiskalinio konsolidavimo išlaikymo
vidutinės trukmės laikotarpiu priemones. Taip siekiama panaikinti
perviršinį valdžios sektoriaus deficitą ir stabiliai mažinti
bendrosios valstybės skolos ir BVP santykį vidutinės
trukmės laikotarpiu. Valdžios institucijos yra įsipareigojusios iki
2016 m. sumažinti deficitą, kad jis neviršytų 3 % BVP. Ir
toliau turėtų būti sėkmingai naudojami struktūriniai
ir kiti ES fondai, įgyvendinamos ES politikos iniciatyvos darbo vietoms
kurti ir augimui skatinti. Šios priemonės padės Kiprui pasiekti
ilgalaikį augimą. Trečiasis ramstis – plataus užmojo
struktūrinių reformų darbotvarkė, kuri skirta
konkurencingumui bei tvariam ir subalansuotam augimui remti, atsižvelgiant
į 2012 m. konkrečiai Kiprui skirtas rekomendacijas, ir kuria
sudaromos sąlygos šalinti makroekonominius disbalansus. Remiantis
2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo
garantijų iniciatyvos nustatymo[1],
turėtų būti gerinamos jaunimo galimybės ir
įsidarbinimo perspektyvos. 3 metų programa apima laikotarpį nuo
2013 m. vidurio iki 2016 m. vidurio. Pagal Sprendimo
2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF
atliko penktą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą
įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą
ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Dėl to
Susitarimo memorandumas atnaujintas finansų sektoriaus reformos,
fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse.
Dėl finansų sektoriaus patikslintame Susitarimo memorandume
nustatyta, kad valdžios institucijos svarstys tolesnį išorės
ribojamųjų priemonių liberalizavimą tik tada, kai bus
sėkmingai užbaigtas išsamus vertinimas ir sklandžiai pereita prie bendro
priežiūros mechanizmo (BPM). Šis liberalizavimas, laiku konsultuojantis su
Komisija, ECB ir TVF bei informuojant ESM, bus suderinamas su finansiniu
stabilumu ir pakankamomis likvidumo atsargomis. Patikslintame Susitarimo
memorandume taip pat nustatytas atnaujintas laipsniško šių
ribojamųjų priemonių švelninimo planas. Be to, pagal jį
reikalaujama papildomų priemonių, kuriomis siekiama sustiprinti
bankų vykdomą neveiksnių paskolų valdymą. Taip pat
įrašyta nuostata, kuria siekiama užbaigti tolesnius veiksmus po
2013 m. atskirų finansų įstaigų audito, prireikus
nustatant sankcijas ir viešai paskelbiant galutinį sprendimą. Pagal
patikslintą Susitarimo memorandumą reikalaujama nustatyti papildomas
priemones, kuriomis būtų gerinamas bendradarbiavimo grupės
veiklos pajėgumas. Į jį taip pat įtraukti du ankstesni
veiksmai, t. y. Ministrų Tarybai priimti naują išsamią
sistemą, kuria nustatomos tinkamos įmonių ir fizinių
asmenų nemokumo procedūros, o Atstovų Rūmams priimti
teisės aktų sistemos pakeitimus, susijusius su įkeisto turto
nuosavybės teisės netekimu, ir kartu detaliai nustatyti šių
dviejų naujų sistemų reikiamas dalis. Fiskalinės politikos
klausimu 2014 m. pirminio deficito tikslas buvo sumažintas iki ne daugiau
kaip 210 mln. EUR (1,3 % BVP), siekiant atsižvelgti į
2014 m. pirmojo pusmečio fiskalinius rezultatus. Be to, pagal
patikslintą Susitarimo memorandumą reikalaujama pateikti
pasiūlymą, kuriuo užtikrinamas paramos sistemos reformos fiskalinis
neutralumas ir kad bus pasiektas 2015 m. fiskalinio deficito tikslas, o
2017 m. pirminio pertekliaus tikslas buvo sumažintas, kad fiskalinis
koregavimas 2017–2018 m. būtų sklandesnis. Fiskalinių ir
struktūrinių bei struktūrinių reformų srityje pagal
patikslintą Susitarimo memorandumą nustatomos papildomos Kipro
uostų administracijos ir Kipro elektros energijos administracijos vykdomo
privatizavimo priemonės. Pajamų administravimo ir mokestinių
prievolių vykdymo klausimu pagal memorandumą reikalaujama paskirti
naujojo mokesčių departamento naują komisijos narį ir du jo
padėjėjus, sukurti bendrą mokesčių mokėtojų
bazę ir priimti reikiamus antrinės teisės aktus, kad sustiprinti
mokesčių surinkimo įgaliojimai būtų vykdomi
praktiškai. Patikslintame Susitarimo memorandume taip pat nustatyta, kad
nekilnojamojo turto apmokestinimo reforma turėtų būti
įgyvendinta 2015 m. Socialinės paramos sistemos reformos
klausimu patikslintame Susitarimo memorandume nustatyta, kad sukuriamas
nacionalinis išmokų registras, kurio pagrindu stebėsenos skyrius
pateiks paramos sistemos reformos vertinimo ataskaitą, kad būtų
užtikrintas biudžeto neutralumas. Būsto rinkos reguliavimo klausimu
įtraukti papildomi reikalavimai paspartinti nuosavybės dokumentų
išdavimą. Turizmo srityje bus įvertinti galiojančio Kipro
turizmo organizacijos įstatymo straipsniai, kurie gali trukdyti
konkurencijai, o energetikos srityje bus atliktas preliminarus techninio ir
ekonominio potencialo toliau didinti elektros energijos gamybą iš
atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir įvairių
atsinaujinančiųjų energijos išteklių, palyginti su
tradiciniais pirminės energijos ištekliais, grynosios kainos vertinimas.
Patikslintame Susitarimo memorandume taip pat reikalaujama, kad valdžios
institucijos numatytų priemones, kuriomis būtų padidintas
Energetikos reguliavimo institucijos pajėgumas ir nepriklausomybė. Įsigaliojus
Reglamentui (ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programą reikia
priimti kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Todėl remdamasi
Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi teisinio aiškumo ir
tikrumo sumetimais Komisija siūlo programą priimti iš naujo. Iš principo
programos esmė identiška Tarybos sprendimu 2013/236/ES patvirtintos
programos esmei, bet į ją įtraukti ir peržiūros, atliktos
pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį, rezultatai. Kartu
siūloma panaikinti Tarybos sprendimą 2013/236/ES. Siūlomu sprendimu bus užtikrintas
visiškas Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) sukurtos
Sąjungos daugiašalės priežiūros sistemos ir politikos
sąlygų, kuriomis paremta ekonomikos koregavimo programa, nuoseklumas.
Visų pirma Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsniu numatytas
ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievolių nuoseklumas. 2014/0248 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas
Įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos
makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2013 m. gegužės
21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013
dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių
finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia,
ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo[2], ypač į jo 7
straipsnio 2 ir 5 dalis, atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą, kadangi: (1) Reglamentas (ES) Nr. 472/2013
taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna
finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo
mechanizmą (ESM); (2) Reglamentu (ES)
Nr. 472/2013 nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna
finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos
patvirtinimo taisyklės, kurios turi atitikti Europos stabilumo mechanizmo
steigimo sutarties nuostatas; (3) atsižvelgdama į
2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės
pagalbos per ESM, 2013 m. balandžio 25 d. Sprendimu 2013/236/ES[3] Taryba nusprendė,
kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo
programą; (4) 2013 m. balandžio
24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui
stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl
specialių ekonominės politikos sąlygų ir leido Komisijai jį
pasirašyti ESM vardu; (5) pagal Tarybos sprendimo
2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su Europos Centriniu Banku
(ECB) ir prireikus su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko penktą
peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas
priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų
ekonominį bei socialinį poveikį. Atsižvelgiant į šią
peržiūrą ir veiksmus, kurių Kipro valdžios institucijos
ėmėsi iki 2014 m. antro ketvirčio, esama makroekonominio
koregavimo programa buvo atnaujinta; (6) įsigaliojus Reglamentui
(ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programa priimta kaip
Tarybos įgyvendinimo sprendimas[4].
Remiantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi teisinio
aiškumo ir tikrumo sumetimais programa buvo priimta iš naujo. Programos esmė
liko identiška Tarybos sprendimu 2013/236/ES patvirtintos programos esmei, bet
į ją įtraukti ir peržiūros, atliktos pagal Sprendimo
2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį, rezultatai. Kartu buvo panaikintas
Tarybos sprendimas 2013/236/ES; (7) Tarybos įgyvendinimo
sprendimas 2013/463/ES jau iš dalies pakeistas Sprendimu 2014/169/ES.
Atsižvelgiant į naujausius pokyčius, jį reikia vėl iš
dalies pakeisti; (8) Komisija kartu su ECB ir TVF
atliko penktą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą
įgyvendinant sutartas priemones, taip pat tų priemonių
veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį.
Dėl to reikėtų pokyčių finansų sektoriaus
reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų
srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) laipsniško išorės
apribojimų švelninimo plano, kurį valdžios institucijos
įsipareigoja pradėti tik tada, kai bus sėkmingai užbaigtas
išsamus vertinimas ir sklandžiai pereita prie bendro priežiūros mechanizmo
(BPM), atnaujinimu; ii) papildomomis priemonėmis, kuriomis siekiama
sustiprinti bankų vykdomą neveiksnių paskolų valdymą;
iii) reikalavimu užbaigti tolesnius veiksmus po 2013 m. atskirų
finansų įstaigų audito, prireikus nustatyti sankcijas ir viešai
paskelbti galutinį sprendimą; iv) nuostata priimti papildomas
priemones, kuriomis būtų gerinamas bendradarbiavimo grupės
veiklos pajėgumas; v) nauja išsamia sistema, kurią priims Ministrų
Taryba ir kuria bus nustatytos tinkamos įmonių ir fizinių
asmenų nemokumo procedūros, ir teisės aktų sistemos
pakeitimais, susijusiais su įkeisto turto nuosavybės teisės
netekimu, kuriuos priims Atstovų Rūmai, (tai yra du ankstesni
veiksmai) ir kartu detaliai nustatysimomis šių dviejų naujų
sistemų reikiamų elementų dalimis; vi) 2014 m. pirminio
deficito tikslu, kuris bus sumažintas iki ne daugiau kaip 210 mln. EUR
(1,3 % BVP), siekiant atsižvelgti į fiskalinius rezultatus per
2014 m. pirmąjį pusmetį, pasiūlymu, kuriuo bus
užtikrinamas paramos sistemos reformos fiskalinis neutralumas, ir 2015 m.
fiskalinio deficito tikslu, kai 2017 m. pirminio pertekliaus tikslas buvo
sumažintas iki 2,5 % BVP, kad fiskalinis koregavimas 2017–2018 m.
būtų sklandesnis; vii) papildomų priemonių nustatymu Kipro
uostų administracijai ir Kipro elektros energijos administracijai vykdant
privatizavimą; viii) naujojo mokesčių departamento naujo
komisijos nario ir dviejų jo padėjėjų paskyrimu, bendros
mokesčių mokėtojų bazės sukūrimu ir reikiamų
teisės aktų priėmimu, kad sustiprinti mokesčių
surinkimo įgaliojimai būtų vykdomi praktiškai; ix) nekilnojamojo
turto apmokestinimo reforma, kuri turi būti įgyvendinta 2015 m.;
x) papildomų reikalavimų įtraukimu būsto rinkos reguliavimo
srityje siekiant paspartinti nuosavybės dokumentų išdavimą; xi)
veiksmų plano projekto pateikimu dėl bylų nagrinėjimo
vėlavimo pašalinimo, išsamios vėlavimo statistikos ir bylų
nagrinėjimo trukmės, taip pat administracinio teismo įsteigimo;
xii) galiojančio Kipro turizmo organizacijos įstatymo straipsnių,
kurie gali trukdyti konkurencijai, vertinimu ir xiii) preliminariu techninio ir
ekonominio potencialo toliau didinti elektros energijos gamybą iš
atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir įvairių
atsinaujinančiųjų energijos išteklių, palyginti su
tradiciniais pirminės energijos ištekliais, grynosios kainos vertinimu
kartu įtraukiant priemones, kuriomis didinamas Energetikos reguliavimo
institucijos pajėgumas ir nepriklausomybė; (9) per visą Kipro
visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo
laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines
rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei
valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa,
turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji turi kreiptis
techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti
ekspertų grupes; (10) laikydamosi
galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro
valdžios institucijos turėtų prašyti socialinių partnerių
ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant,
įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo
programą, PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES 2
straipsnis iš dalies keičiamas taip: 1) 5 dalis pakeičiama taip: „5. Siekdamas atkurti savo finansų
sektoriaus patikimumą, Kipras: i) toliau įgyvendina bankų ir
kooperacinių kredito įstaigų sektorių
restruktūrizavimą, ii) toliau stiprina priežiūrą ir
reguliavimą, vykstant perėjimui prie BPM, iii) vykdo skolos
restruktūrizavimo sistemos reformą ir iv) laipsniškai naikina ribojamąsias
priemones pagal savo veiksmų planą, kartu apsaugodamas finansinį
stabilumą. Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai: (a)
užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos
bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo
kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų
išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Laipsniškas
išorės ribojamųjų priemonių švelninimas suderinamas su
finansų sektoriaus stabilumu ir išsaugo pakankamas likvidumo atsargas.
Kipro centrinis bankas surengs apribojimų įgyvendinimo patikras
vietoje ir imsis tinkamų priežiūros veiksmų, kai reikia.
Tolesnį išorės ribojamųjų priemonių
liberalizavimą valdžios institucijos svarstys tik tada, kai bus sėkmingai
užbaigtas išsamus vertinimas ir sklandžiai pereita prie BPM. Siekiama
kontrolę taikyti tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad
būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos
stabilumui. Gavus išsamaus vertinimo rezultatus bus atnaujintas ir paskelbtas
laipsniško išorės ribojamųjų priemonių švelninimo veiksmų
planas. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos
priklausančių šalies bankų finansavimas ir kapitalo planai turi
realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio
įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama
priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant
skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės; (b)
pritaikyti minimalius kapitalo reikalavimus,
atsižvelgiant į balanso įvertinimo ir visos ES mastu vykdomo
testavimo nepalankiausiomis sąlygomis parametrus; (c)
užtikrinti, kad prieš suteikiant bet kokią
valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai būtų
oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Bankai,
patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka,
prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos
procedūras. Bankai, vykdantys restruktūrizavimo planus, teikia
ataskaitas apie šių planų įgyvendinimo pažangą; (d)
užtikrinti, kad būtų sukurtas ir
veiktų kreditų registras; (e)
atsižvelgiant į perėjimą prie BPM,
užtikrinti visišką reglamentavimo sistemos, susijusios su paskolų
suteikimu, turto vertės sumažėjimu bei atidėjiniais,
įgyvendinimą; (f)
įvesti privalomo informacijos atskleidimo
reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai valdžios institucijoms ir rinkoms
reguliariai praneštų apie savo operacijų restruktūrizavimo
pažangą; (g)
užtikrinti valdymo direktyvos patikslinimą,
kuriuo, be kita ko, būtų apibrėžta bankų vidaus audito
padalinių ir bankų priežiūros institucijų tarpusavio
sąveika; (h)
stiprinti bankų valdymą, įskaitant
draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba susijusioms
šalims; (i)
užtikrinti būtinus darbuotojus ir pakeitimus,
atsižvelgiant į naują Kipro centrinio banko prisiimtą
atsakomybę, taip pat užtikrinti, kad būtų atskirtos bankų
pertvarkymo ir priežiūros funkcijos, į nacionalinę teisę
perkeltos bendro taisyklių sąvado nuostatos, įskaitant
Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą ir Indėlių
garantijų sistemų direktyvą; (j)
stiprinti neveiksnių paskolų
valdymą, atsižvelgiant į BPM pokyčius ir terminus. Tai apima: Elgesio
kodekso ir bankų įsiskolinimo valdymo politikos ir praktikos
peržiūrą; Kipro centrinio banko nustatytų restruktūrizavimo
tikslų stebėseną; priemones, kuriomis skolintojams leidžiama
gauti tinkamą finansinę informaciją apie skolininkų
finansinę būklę ir prašyti skolų
negrąžinančių skolininkų finansinio turto ir pajamų išskaitymo,
jį gauti ir vykdyti; priemones, kurios leidžia ir palengvina esamų
pavienių skolų kartu su visais užstatais ir garantijomis
perdavimą iš skolintojų trečiosioms šalims negavus skolininko
sutikimo; (k)
mažinti suvaržymus konfiskuoti užstatą. Tai
daroma kartu su teisės aktų rengimu pagal išsamią reformų
sistemą, kuria nustatomos tinkamos įmonių ir fizinių
asmenų nemokumo procedūros, taip pat užtikrinant sklandų ir
veiksmingą patikslintų nuosavybės teisės netekimo ir
nemokumo sistemų veikimą. Be to, po reformos bus peržiūrėta
naujoji privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo teisinė
sistema ir nustatytos papildomos priemonės, kai reikia; (l)
užbaigti kooperacinių kredito
įstaigų reguliavimo ir priežiūros suderinimą su
komercinių bankų reguliavimu ir priežiūra; (m)
užtikrinti, kad bendradarbiavimo grupė laiku
ir visiškai įgyvendintų sutartą restruktūrizavimo
planą ir imtųsi papildomų priemonių, kad pagerintų
veiklos pajėgumus pirmiausia įsiskolinimo valdymo, valdymo
informacijos sistemos, valdymo ir valdymo pajėgumų srityse; (n)
toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos
sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant
į geriausią patirtį, užtikrinamas geresnės praktikos,
susijusios su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu,
taikymas, testavimą nepalankiausiomis sąlygomis įtraukiant
į reguliarią išorinę bankų priežiūrą.“ 2) 8 dalies e punktas pakeičiamas
taip: „e) įstatymo, kuriuo sukuriama tvirta
valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema,
priėmimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti
ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą,
įgyvendinimą;“; 3) 13 dalis pakeičiama taip: „13. Paspartinamas bylų nagrinėjimas
teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo
vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus
konkurencingumą, įgyvendindamas konkretų veiksmų
planą, pagal kurį bus pasiekti kiekybiškai apibrėžti tikslai,
įskaitant neseniai patikslintoje 2011‑2015 m. turizmo
strategijoje nustatytus tikslus, ir iš dalies pakeisdamas Kipro turizmo
organizacijos įstatymą, visų pirma straipsnius, kurie gali
trukdyti konkurencijai turizmo sektoriuje. Kipras įgyvendina aviacijos
politikos strategiją, skirtą pritaikyti Kipro išorės oro
susisiekimo politiką, atsižvelgiant į ES išorės oro susisiekimo
ir ES oro susisiekimo susitarimus, kartu užtikrinant pakankamas oro jungtis.“ 4) 14 dalies b punktas
pakeičiamas taip: „b) visapusiškus pertvarkyto energetikos ir
dujų sektoriaus reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant
preliminarų potencialo didinti elektros energijos gamybą iš
atsinaujinančiųjų energijos išteklių vertinimą,
pagrindus ir“ 5) 16 dalis pakeičiama taip: „16. Kuriamą
išsamią ir nuoseklią augimo strategiją Kipras įtraukia
į nacionalinę institucinę sistemą, kuri naudojasi vykdoma
viešojo administravimo, viešųjų finansų valdymo reforma, kitais
Kipro makroekonominio koregavimo programoje nustatytais įsipareigojimais
ir susijusiomis ES iniciatyvomis, atsižvelgdamas į partnerystės
susitarimą dėl Europos struktūrinių ir investicinių
fondų įgyvendinimo. Augimo strategiją plėtos, koordinuos ir
vykdys viena įstaiga, kuri bus įsteigta jau sukurtos augimo darbo
grupės pagrindu ir bus įtvirtinta nacionalinėje institucinėje
sistemoje.“ 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai. Priimta Briuselyje Tarybos
vardu Pirmininkas
[…] [1] OL C 120, 2013 4 26, p. 1. [2] OL L 140, 2013 5 27, p. 1. [3] 2013 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/236/ES,
skirtas Kiprui, dėl specialiųjų priemonių finansiniam
stabilumui ir tvariam augimui atkurti (OL L 141, 2013 5 28, p. 32). [4] 2013 m. rugsėjo 13 d. Tarybos
įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos
makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo, kuriuo panaikinamas
Sprendimas 2013/236/ES (OL L 250, 2013 9 20, p. 40).