Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos /* COM/2014/0403 final */
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Bulgarijos
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos
7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1],
ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į 2011 m.
lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir
naikinimo[2],
ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[4], atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę, atsižvelgdama į Ekonomikos ir
finansų komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Socialinės apsaugos
komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonominės politikos
komiteto nuomonę, kadangi: (1)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują
augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“,
grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia
dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų,
kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo
potencialas; (2)
2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi
Komisijos pasiūlymais, priėmė rekomendaciją dėl
valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės
politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos
gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas
gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant
nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; (3)
2012 m. birželio 29 d. valstybių ar
vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl
ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė
nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant
visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie
nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių
narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą
įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir
įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4)
2013 m. liepos 9 d. Taryba priėmė
rekomendaciją dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės
reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2012–2016 m.
Bulgarijos konvergencijos programos; (5)
2013 m. lapkričio 13 d. Komisija
priėmė metinę augimo apžvalgą[5], kuria pradedamas
2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą
pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
ataskaitą[6],
kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių,
dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (6)
2013 m. gruodžio 20 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas
finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo
veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos
augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas
skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir
konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės
padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą; (7)
2014 m. kovo 5 d. Komisija pagal
Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Bulgarijos
nuodugnios apžvalgos rezultatus[7].
Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Bulgarijoje tebėra
makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio
reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma, reikia imtis politikos
veiksmų dėl užsitęsusio darbo rinkos koregavimo, nors
išorės pozicijos koregavimas ir įmonių sektoriaus finansinio
įsiskolinimo mažinimas vykdomi sėkmingai; (8)
2014 m. balandžio 17 d. Bulgarija
pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą ir
2014 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į
abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (9)
2014 m. konvergencijos programoje
išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2016 m. pasiekti
vidutinio laikotarpio tikslą, kuris yra -1 % BVP struktūrinis
deficitas. Vidutinio laikotarpio tikslas yra griežtesnis, nei reikalaujama
Stabilumo ir augimo pakte. Bulgarija pasinaudojo bendrai finansuojamiems
projektams numatyta galimybe laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio tikslo
0,6 % BVP 2013 m. ir 0,1 % BVP 2014 m. Programoje numatyta,
kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas pablogės 0,3 %
BVP 2014 m. iki -1,3 % BVP ir pagerės 0,3 % BVP
2015 m. iki -1,0 % BVP, užtikrinant grįžimą prie vidutinio
laikotarpio tikslo. 2014–2015 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimo
rodiklis neviršys atitinkamo orientacinio vidutinio laikotarpio išlaidų
kriterijaus. Todėl biudžeto planai atitinka Stabilumo ir augimo pakto
reikalavimus. Skolos santykis yra gerokai mažesnis nei 60 % BVP ir,
remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad iki programos laikotarpio
pabaigos jis padidės tik šiek tiek – iki 20,6 % BVP.
2014–2015 m. laikotarpio makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos
konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis:
prognozuojama, kad metinis augimas sieks 2,1 % 2014 m. ir 2,6 %
2015 m., o ne atitinkamai 1,7 % 2014 m. ir 2,0 %
2015 m., kaip numatyta Komisijos 2014 m. pavasario prognozėje. Remiantis
Komisijos prognoze, Bulgarijos nukrypimas nuo vidutinio laikotarpio tikslo
2014 m. yra didesnis, nei leidžiama remiantis bendrai finansuojamiems
projektams numatytu laikinu nukrypimu, ir grįžti prie vidutinio
laikotarpio tikslo 2015 m. nepavyks. Remdamasi 2014 m. konvergencijos
programos vertinimu ir Komisijos prognoze, pagal Reglamentą (EB)
Nr. 1466/97 Taryba mano, kad kyla rizika, jog 2014–2015 m. bus
nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo; (10)
mokestinių prievolių vykdymas ir
mokesčių administravimo kokybė tebėra svarbiausi Bulgarijos
uždaviniai. Turimi skaičiavimai rodo gana didelę šešėlinę
ekonomiką, kurią patvirtina Bulgarijos nedeklaruojamo darbo duomenys.
Administracinės pajamų surinkimo išlaidos ir mokestinių
prievolių vykdymo išlaidos yra santykinai didelės. Nors imtasi keleto
priemonių šiems uždaviniams spręsti, Bulgarija vis dar neturi
visapusiškos mokestinių prievolių vykdymo strategijos, kuri
apimtų visų mokesčius renkančių institucijų
veiklą ir išankstinę didžiausios mokesčių rinkimo rizikos
analizę, taip pat jau taikomų priemonių vertinimą,
įskaitant supaprastinimo priemones ir geresnę kontrolę; (11)
2013 m. Bulgarija žengė žingsnį
atgal vykdydama ankstesnius įsipareigojimus pensijų reformos srityje.
Pradėtos taikyti papildomos ankstyvo išėjimo į pensiją
sistemos ir atidėtas metinis teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus
didinimas. Nepadaryta pažangos siekiant suvienodinti vyrų ir moterų
pensinį amžių ir nesiimta veiksmų siekiant sugriežtinti
tinkamumo kriterijus ir kontrolę, kad būtų apribotas piktnaudžiavimas
skiriant invalidumo pensijas. Bulgarijos visuomenės senėjimo tempas
vienas sparčiausių ES – tai turi neigiamą poveikį darbo
rinkai, ekonomikos augimo potencialui ir pensijų sistemos finansavimui.
Todėl Bulgarija turi tęsti pensijų sistemos reformą.
Bulgarija taip pat turi spręsti svarbius uždavinius, susijusius su
ligoninių sektoriaus racionalizavimu ir valdymu, įskaitant skaidrumo
trūkumą ligoninių finansavimo srityje ir nepakankamai išvystytas
ambulatorinės priežiūros paslaugas. Be to, dėl didelių
oficialių ir neoficialių mokėjimų, kurie tenka tiesiogiai
pacientui, tam tikriems gyventojų segmentams sveikatos priežiūra
faktiškai yra neprieinama. Sveikatos būklės rodikliai, palyginti su
kitomis valstybėmis narėmis, yra prasti, o tai reiškia, kad ateityje
sveikatos sektoriui gali prireikti struktūriškai didesnių
viešųjų išlaidų; (12)
darbo rinkos rezultatai pastaraisiais metais yra
nepakankami – tai riboja ekonomikos koregavimo pajėgumą ir mažina
augimo potencialą. Nedarbas 2013 m. stabilizavosi, tačiau
jaunų ir ilgalaikių bedarbių skaičius toliau didėjo.
Bulgarijoje nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose
nedalyvaujančio jaunimo skaičius yra vienas didžiausių – tai
reiškia, kad labai didelė žmogiškojo kapitalo dalis yra neišnaudojama ir
nevystoma. Padaryta tik labai nedidelė pažanga stiprinant įdarbinimo
tarnybos gebėjimus. Taip pat reikia išplėsti aktyvios darbo rinkos
politikos aprėptį ir padidinti jos veiksmingumą. Bulgarija
neturi neregistruotam jaunimui, įskaitant romus, skirtų
veiksmingų priemonių, kaip numatyta Jaunimo garantijų iniciatyvos
tiksluose. Didelė dalis bedarbių nepatenka į minimalios
socialinės apsaugos sistemos (bedarbio pašalpų ir socialinės
paramos) taikymo sritį, o pasikliauna šeimos solidarumu ir neoficialiu
darbu. Bulgarijos skurdo ir socialinės atskirties rizika yra viena
didžiausių ES. Minimalios socialinio draudimo įmokų ribos gali
trukdyti žemos kvalifikacijos asmenims visapusiškai dalyvauti oficialioje
ekonomikoje. Galimam poveikiui įvertinti atlikta keletas tyrimų,
tačiau juos reikia įvertinti ir imtis tolesnių tinkamų
politikos veiksmų. Bulgarijoje nėra aiškių skaidraus minimalaus
darbo užmokesčio nustatymo gairių. 2013 m. smarkiai padidintas
teisės aktais nustatytas minimalus darbo užmokestis – tai gali turėti
neigiamą poveikį užimtumui ir todėl turėtų būti
stebima; (13)
Bulgarija dar nepriėmė Mokyklinio ugdymo
įstatymo, kuriame būtų numatyta būtinų visapusiškų
mokyklų sistemos reformų įgyvendinimo sistema, įskaitant
mokymo programų modernizavimą ir mokytojų rengimo
tobulinimą. Būtina gerinti Bulgarijos profesinio rengimo ir mokymo
kokybę ir labiau integruoti jį į bendrąją švietimo
struktūrą, kad būtų sudarytos sąlygos rinktis
lankčius mokymosi būdus, sumažėtų mokyklos nebaigusių
asmenų skaičius ir padaugėtų galimybių mokytis
visą gyvenimą. Aukštojo mokslo srityje išlieka tie patys uždaviniai –
tinkamiau reaguoti į darbo rinkos poreikius. Žemi kokybės sertifikavimo
standartai dar labiau blogina prastus rezultatus. Diskutuojama dėl naujos
aukštojo mokslo strategijos, kurioje būtų raginama
restruktūrizuoti universitetų valdymą tiesiogiai įtraukiant
suinteresuotuosius subjektus, kaip antai įmones ir studentus, konsoliduoti
universitetus ir laikytis rezultatais pagrįsto požiūrio, kad švietimo
rezultatai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius. Palankių
sąlygų neturinčių vaikų, visų pirma romų
tautybės vaikų, galimybės gauti išsilavinimą tebėra
neišspręstas uždavinys. Dvejų metų privalomas ikimokyklinis
ugdymas yra labai svarbi priemonė teisinga kryptimi ir turėtų
būti griežtai įgyvendinama kartu su mokyklos nebaigimo prevencijos
priemonėmis. Būtina sustiprinti esamas iniciatyvas gerinti
mokytojų rengimą ir mažinti de facto segregaciją
mokyklose. Taisyklės, kuriomis vaiko išmoka susiejama su jo dalyvavimu
švietimo sistemoje, dar nėra veiksmingai įgyvendintos; (14)
platesnio masto pastangos modernizuoti
viešąjį administravimą turėjo nedidelį poveikį
dėl nenuoseklaus požiūrio ir nepakankamo įsipareigojimo imtis
visapusiškų reformų. Bulgarijai reikalinga suderinta viešojo
administravimo reformos strategija, kuria būtų didinamas viešojo
administravimo ir jo reguliavimo agentūrų profesionalumas ir
nepriklausomumas, įskaitant nuopelnais pagrįstą valstybės
tarnautojų skyrimo ir karjeros plėtojimo sistemą, taip pat
veiksmingą korupcijos rizikos mažinimo struktūrą. Būtina
toliau dėti pastangas gerinti bendras verslo sąlygas. Uždaviniai
apima leidimų išdavimo ir įmonių registravimo procedūras.
Bankroto bylų nagrinėjimas vidutiniškai trunka daugiau kaip trejus
metus, o išieškojimo lygis yra mažas. 2013 m. priimtos naujos
pavėluotų mokėjimų taisyklės – jos turi būti
įgyvendintos. E. valdžios kūrimas sulėtėjo, taip pat
nepakanka koordinavimo siekiant užtikrinti sistemų sąveikumą ir
sukurti vieną bendrą informacinį punktą, todėl
pastangos didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą yra
ribotos. Viešojo pirkimo srityje trūksta paprastos ir kodifikuotos
teisinės sistemos, todėl teisinė ir reguliacinė aplinka yra
sudėtinga – tai kelia netikrumą veiklos vykdytojams. Teisminių
institucijų nepriklausomumas taip pat tebėra didelė Bulgarijos
verslo sąlygas veikianti problema. Bulgarija ėmėsi keleto kovos
su korupcija veiksmų, tačiau bendra pažanga yra nedidelė ir
tebėra nestabili, todėl būtina nuosekliau vykdyti su
interesų konfliktais susijusias patikras ir taikyti atgrasomąsias
sankcijas. Taip pat būtina užtikrinti geresnį kovos su korupcija
institucijų tarpusavio koordinavimą ir apsaugoti jas nuo
politinės įtakos; (15)
konkurencija elektros energijos ir dujų
sektoriuose tebėra nedidelė. Siekiant gerinti energijos rinkų
veikimą, ypatingą susirūpinimą kelia tai, kad trūksta
elektros energijos ir dujų biržų ir kad nėra skaidrios
didmeninės rinkos. Laisvoje elektros energijos rinkoje dominuoja vienas
tiekėjas ir dėl jos riboto dydžio konkurencija negali atlikti savo
funkcijos užtikrinti ekonominį veiksmingumą. Nacionalinės
reguliavimo institucijos nepriklausomumas ir veiksmingumas tebėra ribotas.
Dėl priklausomybės nuo keleto tiekėjų importo ir
infrastruktūros plėtros trūkumo kyla tiekimo sutrikimų
rizika. Naujuoju 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ES finansavimui
gauti pasiūlytas išsamus priemonių, skirtų energijos vartojimo
efektyvumui didinti, paketas; (16)
atsižvelgdama į Europos semestrą,
Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę.
Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų
programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai
fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip
laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant
prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti
bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau
išdėstytose 1–6 rekomendacijose; (17)
atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba
išnagrinėjo Bulgarijos konvergencijos programą ir savo nuomonę[8] visų pirma
pateikė 1 rekomendacijoje; (18)
Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios
apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę
reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos
pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau
išdėstytose 3, 4 ir 5 rekomendacijose, REKOMENDUOJA Bulgarijai
2014–2015 m. imtis šių veiksmų: 1. Atsižvelgiant
į atsirandantį atotrūkį nuo Stabilumo ir augimo pakto
reikalavimų, sustiprinti 2014 m. biudžeto priemones. 2015 m.
sustiprinti biudžeto strategiją, kad vidutinio laikotarpio tikslas
būtų tikrai pasiektas ir vėliau nebūtų nuo jo nukrypta.
Užtikrinti naujos fiskalinės tarybos gebėjimą vykdyti savo
įgaliojimus. Įgyvendinti visapusišką mokesčių
strategiją, siekiant gerinti mokesčių surinkimą, kovoti su
šešėline ekonomika ir mažinti prievolių vykdymo išlaidas. 2. Priimti ilgalaikę
pensijų sistemos strategiją, kurioje būtų numatyta kasmet
ilginti teisės aktais nustatytą pensinį amžių ir nustatytas
mechanizmas, pagal kurį teisės aktais nustatytas pensinis amžius
ilguoju laikotarpiu būtų susietas su vidutine tikėtina gyvenimo
trukme, kartu laipsniškai panaikinant ankstyvo išėjimo į pensiją
galimybes ir suvienodinant teisės aktais nustatytą vyrų ir
moterų pensinį amžių. Sugriežtinti tinkamumo kriterijus
invalidumo pensijoms gauti ir jų skyrimo procedūras, pavyzdžiui,
tinkamiau atsižvelgiant į pareiškėjų likutinį
darbingumą. Užtikrinti veiksmingą sveikatos priežiūros
teikimą, be kita ko, didinant ligoninių finansavimo skaidrumą,
optimizuojant ligoninių tinklą ir plėtojant ambulatorinę
priežiūrą.
3. Gerinti įdarbinimo
tarnybos veiksmingumą, sukuriant veiklos rezultatų stebėsenos
sistemą ir daugiau orientuojantis į pažeidžiamiausius asmenis, kaip
antai žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojus, ilgalaikius
bedarbius ir romus. Išplėsti aktyvios darbo rinkos politikos
aprėptį ir padidinti jos veiksmingumą, siekiant suderinti
atsižvelgti į darbo ieškančių asmenų profilius, taip pat
orientuotis į neregistruotą nedirbantį, nesimokantį ir
mokymuose nedalyvaujantį jaunimą, kaip numatyta Jaunimo
garantijų iniciatyvos tiksluose. Padidinti faktinę bedarbio
pašalpų ir socialinės paramos aprėptį ir gerinti jų
ryšį su aktyvumo skatinimo priemonėmis. Tęsti visapusišką
minimalių socialinio draudimo įmokų ribų
peržiūrą, siekiant užtikrinti, kad dėl sistemos sąlygų
žemos kvalifikacijos asmenys nebūtų išstumiami iš darbo rinkos.
Konsultuojantis su socialiniais partneriais nustatyti skaidrias gaires dėl
teisės aktais nustatyto minimalaus darbo užmokesčio koregavimo,
atsižvelgiant į poveikį užimtumui ir konkurencingumui. Siekiant mažinti
skurdą, toliau gerinti socialinių paslaugų ir pervedimų
prieinamumą bei veiksmingumą vaikams ir vyresnio amžiaus
žmonėms. 4. Priimti Mokyklinio ugdymo
įstatymą ir imtis profesinio rengimo ir aukštojo mokslo reformų,
siekiant padidinti visais lygmenimis įgyjamų įgūdžių
lygį ir aktualumą, kartu skatinant švietimo įstaigų ir
verslo partnerystę, kad rezultatai geriau atitiktų darbo rinkos
poreikius. Gerinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų kokybę
ir didinti galimybes mokytis visą gyvenimą. Stiprinti pastangas
gerinti palankių sąlygų neturinčių vaikų,
visų pirma romų, galimybes gauti kokybišką
įtraukųjį ikimokyklinį ir mokyklinį išsilavinimą
ir griežtai įgyvendinti taisykles, kuriomis vaiko išmokų mokėjimas
susiejamas su jo dalyvavimu švietimo sistemoje. 5. Toliau gerinti verslo sąlygas,
visų pirma MVĮ, mažinant biurokratizmą, skatinant
e. valdžią, supaprastinant nemokumo procedūras ir
įgyvendinant pavėluotų mokėjimų teisės aktus.
Gerinti viešojo pirkimo sistemą didinant administracinius gebėjimus,
griežtinant Viešojo pirkimo agentūros atliekamas ex ante patikras
ir imantis konkrečių e. viešojo pirkimo įgyvendinimo
veiksmų. Didinti teisminių institucijų kokybę ir
nepriklausomumą ir stiprinti kovą su korupcija. 6. Skatinti energetikos
sektoriaus reformą, siekiant didinti konkurenciją, rinkos
veiksmingumą ir skaidrumą, energijos vartojimo efektyvumą,
visų pirma panaikinant rinkos kliūtis, sumažinant reguliuojamo
segmento svarbą, sustiprinant pastangas sukurti skaidrią
didmeninę elektros energijos ir dujų rinką, laipsniškai
panaikinant kvotas, taip pat stiprinant energetikos reguliavimo institucijos
nepriklausomumą ir administracinius gebėjimus. Paspartinti
jungčių projektų su kaimyninėmis valstybėmis
narėmis bei šalimis kandidatėmis vykdymą ir didinti
gebėjimą spręsti tiekimo sutrikimo problemas. Priimta Briuselyje Tarybos
vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL L 306, 2011 11 23, p. 25. [3] COM(2014) 403 final. [4] Dok. P7_TA(2014)0128 ir
P7_TA(2014)0129. [5] COM(2013) 800 final. [6] COM(2013) 790 final. [7] SWD(2014) 76 final. [8] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9
straipsnio 2 dalį.