KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT). Dabartinė padėtis ir perspektyva /* COM/2014/0368 final */
Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT).
Dabartinė padėtis ir perspektyva I.
Įžanga Siekiant ekonomikos augimo ir kuriant darbo vietas
svarbų vaidmenį Europos Sąjungoje atlieka reglamentavimas. Įmonėms reikia, kad
ES užtikrintų vienodas sąlygas ir palengvintų konkurencingumą. Visuomenė
tikisi, kad Europos lygmeniu bus saugomi jos interesai – sveikatos priežiūra ir
sauga, aplinkos kokybė, teisės į privatumą ir kt. Vieną
bendrą taisyklę taikyti visose valstybėse narėse gali būti paprasčiau ir
veiksmingiau, negu tam pačiam klausimui taikyti sudėtingus nacionalinio ir
regioninio lygmens skirtingų taisyklių rinkinius. Pasiekti, kad teisės aktai
būtų paprasti, nėra lengva: siekiant politikos tikslų reikia neviršyti to, kas
būtina, ir išvengti reglamentavimo sričių sutapimo. Europos Komisija sprendžia šį uždavinį vykdydama
Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT), kuria įsipareigojama
sukurti paprastą, aiškią ir nuspėjamą reglamentavimo sistemą verslininkams ir
piliečiams[1].
Laikantis Sutarčių nuostatų, visų pirma subsidiarumo ir proporcingumo principų,
šia programa siekiama sumažinti biurokratinių kliūčių, pašalinti reglamentavimo
naštą, supaprastinti teisės aktų struktūrą ir pagerinti jų kokybę, kad būtų
pasiekti politikos tikslai ir kad ES teisės aktų privalumais būtų galima
naudotis mažiausiomis sąnaudomis ir slegiant mažiausiai administracinei naštai. Pagal programą REFIT Komisija nuolat
sistemingai tikrina visą ES teisės aktų bazę, kad nustatytų naštą,
nenuoseklumus bei neveiksmingas priemones ir nurodytų taisomuosius veiksmus. 2013 m.
spalio mėn. REFIT komunikate[2] Komisija nustatė plataus
užmojo darbotvarkę. Ji nurodė sritis, kuriose numatytos iniciatyvos nebebus
tęsiamos. Komisija atsiėmė keletą pasiūlymų, kurie jau ilgą laiką buvo įstrigę
teisėkūros procese, o keletą teisės aktų panaikino. Iš viso nustatyta per 100
veiksmų, iš kurių pusė – nauji pasiūlymai, kurių tikslas – supaprastinti
galiojančius teisės aktus ir mažinti reglamentavimo naštą. Kiti veiksmai –
tinkamumo patikros ir vertinimai, skirti įvertinti ES reglamentavimo
veiksmingumą ir efektyvumą ir rengti būsimas naštos mažinimo iniciatyvas. Komisija šiuos
įsipareigojimus įvykdė. Šiuo komunikatu pranešama apie dabartinę programos
REFIT įgyvendinimo padėtį ir nustatomi nauji veiksmai. Jame nurodoma, kaip
Komisija toliau stiprina horizontalaus reglamentavimo priemones – poveikio
vertinimą, vertinimą ir konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis. Jame taip
pat nagrinėjama, kaip ES institucijos, valstybės narės ir verslo bei pilietinės
visuomenės suinteresuotosios šalys atlieka savo vaidmenis, dalydamosi
reglamentavimo kokybės atsakomybe. Programos REFIT veiksmai – pasiūlymų
atsiėmimas, daliniai pakeitimai ir panaikinimas – suteikia dar didesnių ES
lygmens reglamentavimo privalumų, nes 28 skirtingos nacionalinės priemonės
pakeičiamos viena ES priemone, todėl visos Europos įmonėms ir piliečiams
reglamentavimo aplinka yra paprastesnė. Prie komunikato pridedama
išsami rezultatų suvestinė, kurioje nurodyta kiekvienos atskiros REFIT
iniciatyvos įgyvendinimo dabartinė padėtis ir tolesni veiksmai. Naujų veiksmų
apimtis priklausys nuo šios ataskaitos laiko. Nauji įsipareigojimai bus
perkelti į kitą
kadenciją ir atsižvelgiant į šią aplinkybę buvo atidžiai apsvarstyti. II.
Reglamentavimo
kokybės ir rezultatų programos (REFIT) įgyvendinimas Greitai ir
nuodugniai įgyvendinti programą REFIT – Komisijos prioritetas. Rengiant
pasiūlymus, Europos Parlamentui ir Tarybai juos priimant, o valstybėms narėms
juos įgyvendinant padaryta didelė pažanga. Toliau pateikiama šių veiksmų
apžvalga. ·
Komisijos
vykdyti veiksmai Daugumą
praėjusio spalio mėn. REFIT komunikate nurodytų teisės aktų supaprastinimo
ir naštos mažinimo pasiūlymų planuojama priimti šiemet[3].
Komisija jau pateikė svarstyti verslui svarbius supaprastinimo pasiūlymus,
pavyzdžiui, dėl standartinės ES PVM deklaracijos[4]
taikymo ir Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros
patobulinimo[5], ir šiuo metu laukiama
teisės aktų leidėjo sprendimo. Pasikonsultavusi
su Parlamentu ir Taryba, Komisija oficialiai patvirtino 53 dar nepriimtų
pasiūlymų atsiėmimą, įskaitant visas devynias REFIT iniciatyvas, be kita ko,
dėl PVM prievolių
supaprastinimo, Europos privačiosios bendrovės statuto[6]
ir dirvožemio apsaugos[7] . Komisija nusprendė neteikti kelių rengiamų
pasiūlymų šios kadencijos metu[8], taip pat, kaip numatyta,
ji rengiasi panaikinti kai kuriuos teisės aktus[9].
Pradėtos vykdyti
tokių teisėkūros sričių, kaip atliekos, paukščių ir buveinių apsauga („Natura 2000“) bei
keleivinių laivų sauga, taip pat bendruosius
maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų tinkamumo patikros. Šios patikros taps tolesnių atitinkamų sričių
supaprastinimo ir reglamentavimo naštos mažinimo, be kita ko, atskaitomybės
prievolių mažinimo ir racionalizavimo, iniciatyvų pagrindu. Bendruosius maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų
tinkamumo patikra.
Atliekant tinkamumo patikrą bus nagrinėjami svarbiausi pagrindų reglamento
principai, taip pat šio reglamento įgyvendinimas vėlesniais reglamentais ir
administraciniais veiksmais. Atliekant šią patikrą daugiausia dėmesio bus
skiriama aktualumui, ES veiksmų papildomai naudai, veiksmingumui, efektyvumui
ir darnumui. Bus atsižvelgiama ir į maisto saugos aspektus. Tinkamumo patikra
– Komisijos ir valstybių narių bendro
vertinimo darbo pavyzdys[10]. Komisija
taiko principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“[11], taip pat, kai tai buvo tinkama, ji ėmėsi veiksmų
taikyti paprastesnę tvarką MVĮ ir išimtis labai mažoms įmonėms. Išimtys labai
mažoms įmonėms ir paprastesnė tvarka MVĮ įtrauktos į septyniolika programos
REFIT veiksmų, nurodytų rezultatų suvestinėje. Be to, labai mažoms įmonėms buvo
sumažinti registravimo ir leidimų
išdavimo mokesčiai cheminių medžiagų, sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse. 2013 m.
spalio mėn. REFIT komunikate pripažinta, kad, atsižvelgiant į ilgą
teisėkūros proceso trukmę, turėtų būti dedamos visos pastangos kuo greičiau
sumažinti dabartinės reglamentavimo sistemos naštą,
visų pirma sutelkiant pastangas remti
MVĮ. Tokių veiksmų imamasi informacijos apie maistą teikimo vartotojams
srityje[12],
pavyzdžiui, jei maisto tvarkymo subjektui, visų pirma MVĮ, sunku nustatyti,
kokias taisykles (ES ir (arba) nacionalines, bendrąsias arba taikomas maisto kategorijai) taikyti esant
konkrečiai padėčiai. Komisija paskelbė gairių dokumentus ir kuria ES ir
nacionalinių ženklinimo reikalavimų duomenų bazę[13]. Pasinaudodami šiomis priemonėmis maisto tvarkymo
subjektai turėtų galėti greitai nustatyti, kokie reikalavimai jiems taikomi. Siekiant
geriau panaudoti internetą ir supaprastinti bei pagerinti administravimo
įstaigoms, įmonėms ir vartotojams naudingą reglamentavimo reikalavimų
įgyvendinimą, imamasi papildomų iniciatyvų. Remiantis energijos vartojimo
efektyvumo ženklinimo patirtimi (šiuo metu ženklinimas vienodai pateikiamas
prekes įsigyjant internetu), panašus principas svarstomas, pavyzdžiui,
informacijos apie maistą teikimo vartotojams srityje. Galiausiai
į informacijos apie maistą teikimo vartotojams teisės aktą taip pat įtrauktos
išimtys ir paprastesnė tvarka, taikomi mažiems kiekiams ir mažmenininkams[14], taip pat lankstumo
nuostatos, kuriomis pasinaudodamos valstybės narės gali pritaikyti ženklinimo
nuostatas konkretiems MVĮ poreikiams[15]. Šiame teisės akte taip
pat numatyta viena standartinė naujų priemonių taikymo data kiekvienais
kalendoriniais metais ir daug pereinamojo laikotarpio priemonių. Visos šios
pastangos pagal dabartinę teisinę sistemą turėtų sudaryti palankesnes sąlygas
geresniam įgyvendinimui. •
Teisės aktų
leidėjo vykdyti veiksmai Nuo
2013 m. spalio mėn. teisės aktų leidėjas (Parlamentas ir Taryba)
priėmė kelis svarbius supaprastinimo ir naštos mažinimo pasiūlymus. Taikant iš
dalies pakeistą Direktyvą dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo supaprastės
pripažinimo procedūros ir bus lengviau gauti informaciją[16];
į naują teisinę viešųjų pirkimų sistemą įtrauktos priemonės, kuriomis bus
palengvinti viešieji pirkimai, sumažinta administracinė našta ir skatinami
elektroniniai viešieji pirkimai. Naujuoju tachografų reglamentu
mažinama administracinė našta, o vykdymo
užtikrinimas pagerinamas diegiant skaitmeninius tachografus, susietus su palydovinėmis navigacijos sistemomis ir
kontrolės institucijomis. Atsižvelgiant į ypatingą amatininkų padėtį,
mažesnės negu 7,5 t keliamosios galios transporto priemonės, važinėjančios
ne didesniu kaip 100 km atstumu nuo amatininko veiklos bazės,
nebeįtrauktos į socialinių ir tachografų taisyklių taikymo sritį. Dėl šių
pasiūlymų MVĮ turėtų sutaupyti daug lėšų. Pavyzdžiui, įgyvendinus prospekto ir
informacijos atskleidimo reikalavimų, susijusių su vertybinių popierių vidaus
rinka, supaprastinimo reglamentą[17]
pavyktų sutaupyti 20 %, arba
20 000–60 000 EUR, už prospektą. Taikant skaitmeninių tachografų
teisės aktą[18] sąnaudas būtų
galima sumažinti 20 %, arba iš viso
415 mln. EUR. Viešieji pirkimai. Šių metų vasario mėn. buvo priimtos naujos
viešųjų pirkimų direktyvos, kurios bus pradėtos taikyti nuo 2016 m.
balandžio mėn. Jomis skatinama dažniau naudoti e. viešuosius pirkimus
ir kitos reglamentavimo naštos mažinimo ir MVĮ galimybių dalyvauti viešuosiuose
pirkimuose supaprastinimo priemonės: reikalavimų pateikti autentiškus
dokumentus sumažinimas ir mažesnių viešųjų pirkimų dokumentų paketų
skatinimas. Pavyzdžiui, Komisijos
vertinimu, jeigu paraiškų teikėjai dažniau patys garantuotų informacijos
tikrumą, įmonių administracinė našta sumažėtų 169 mln. EUR[19], o dėl
e. viešųjų pirkimų sutaupyta bendra suma galėtų siekti 5–20 % viešųjų
pirkimų sąnaudų[20]. Tačiau yra
atvejų, kai poveikio vertinimo metu numatytos sutaupyti lėšos negalėjo būti
sutaupytos dėl dalinių pakeitimų, padarytų teisėkūros proceso metu, pavyzdžiui,
kaip gamintojų registravimo pagal Elektros ir elektroninės įrangos atliekų
direktyvą atveju[21]. Aplinkos srities
pasiūlymų dėl atliekų vežimo ir poveikio aplinkai vertinimo nuostatų
supaprastinimui nepritarė teisės aktų leidėjas[22].
Mažinti kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose, įmonių apskaitos
reikalavimų, statistikos rinkimo[23],
PVM koordinavimo ir PVM prievolių
supaprastinimo sričių kliūčių taip pat
nenorėjo valstybės narės – jos rėmėsi subsidiarumo principu arba nacionalinės
politikos sumetimais. Be to, keletą
svarbių supaprastinimo pasiūlymų, galinčių padėti sutaupyti daug lėšų,
tebesvarsto teisės aktų leidėjas. Pavyzdžiui, dar nepriimtas Komisijos
pasiūlymas dėl bendro taisyklių rinkinio bendrai konsoliduotajai pelno mokesčio
bazei apskaičiuoti, kuris labai sumažintų bendrojoje rinkoje veikiančių įmonių
mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas[24]. Yra ir kitų atvejų, kurie
šiuo metu svarstomi per teisėkūros procesą ir po šių svarstymų numatytos
sutaupyti lėšos gali sumažėti. Pavyzdžiui, jeigu bus priimti kai kurie Tarybos
aptariami pakeitimai, 15 mlrd. EUR suma, kurią per
metus galėtų sutaupyti įmonės, kaip numatyta Komisijos ES standartinės PVM
deklaracijos pasiūlyme, gali labai sumažėti. •
Valstybių narių veiksmai Valstybės narės turi svarbų
įsipareigojimą – laiku įgyvendinti ir visapusiškai taikyti ES teisę. Valstybių
narių valdžios institucijos gali rinktis, kaip pasinaudoti ES teisės aktuose
numatytomis supaprastinimo galimybėmis ir užtikrinti, kad ES teisės aktai kuo
efektyviau ir veiksmingiau būtų taikomi nacionaliniu, regioniniu ir vietos
lygmenimis. Apskaičiuota, kad beveik trečdalis administracinės naštos,
susijusios su ES teisės aktais, atsiranda dėl nacionalinių įgyvendinimo
priemonių[25]. Valstybių narių
taikomos praktikos reikšmingų skirtumų pavyzdys – viešųjų pirkimų sritis:
neseniai atlikus šios srities vertinimą nustatyta, kad skirtingose valstybėse
narėse įprasta viešųjų pirkimų procedūros trukmė yra nuo 11 iki 34 savaičių, o
vidutinės vieno darbuotojo darbo dienų sąnaudos skiriasi keturis kartus[26]. Kitas pavyzdys susijęs su
poveikio aplinkai vertinimo procesu: valstybėse narėse vidutinė šio proceso
trukmė – nuo mažiau kaip 5 iki 27 mėnesių, o vidutinės tiesioginės projektų
vykdytojų vieno projekto sąnaudos sudaro nuo mažiau kaip 4 000 iki
200 000 EUR. 2014 m.
pradžioje įsigaliojo keletas supaprastinimo pasiūlymų muitinės atliekamo
intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo ir elektros bei elektroninės
įrangos atliekų atsiėmimo srityse. Intelektinės nuosavybės teisių vykdymo
užtikrinimo reglamentu[27]
bus sumažinta administracinė našta ir sąnaudos, pagerintas rizikos valdymas ir
intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimas. Elektros ir elektroninės
įrangos atliekų direktyvoje[28]
numatyta atleisti smulkius mažmenininkus nuo elektros ir elektroninės įrangos
atliekų atsiėmimo įpareigojimo. Svarbu, kad visos valstybės narės visapusiškai
įgyvendintų šių pasiūlymų supaprastinimo ir naštos mažinimo nuostatas ir
pasinaudotų jų privalumais. Tačiau yra
ir tokių reikšmingų pavyzdžių, kai
valstybės narės nesinaudoja ES teisės aktuose numatytomis supaprastinimo
galimybėmis arba našta padidinama taikant nacionalinį reglamentavimą tose
srityse, kuriose ES taisyklės tiesiogiai netaikomos. Tokių sričių pavyzdžiai –
maisto sauga, kurioje ne visada mažoms įmonėms taikoma pasirinktina paprastesnė
tvarka[29], krovinių vežimo keliais sritis, kurioje
taikant mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms kai kuriuos
nacionalinius reikalavimus registruoti vairavimo trukmę srityse, kurioms
netaikoma ES teisė, padidinama reglamentavimo našta mažosioms įmonėms[30], ir įmonių apskaitos reikalavimų sritis[31]. MVĮ gali gauti didelę
naudą ir valstybėms narėms visapusiškai pasinaudojus reglamentu suteikiamu
lankstumu, kaip vartotojams teikti informaciją apie maistą. Komisija stebės,
kaip valstybės narės praktiškai įgyvendina šiuos ir visus kitus REFIT veiksmus,
ir padėtį apžvelgs kitoje rezultatų suvestinėje, kurią planuojama skelbti
2015 m.[32] Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis
narėmis, įgyvendinančiomis acquis visuose sektoriuose, didėjant dėmesiui
reglamentavimo kokybei imtas stebėti ir horizontalus reglamentavimo poveikis.
Ši stebėsena buvo pradėta, pavyzdžiui, vykdant Administracinės naštos mažinimo
Europos Sąjungoje veiksmų programą plius („ABR+“), pagal kurią Komisija stebi,
ką renkasi įgyvendinti valstybės narės pagal 12 pažangiausių prioritetinių
priemonių[33], kurių buvo imtasi
2007–2012 m. įgyvendinant Administracinės naštos mažinimo Europos
Sąjungoje veiksmų programą[34]. Šios veiklos tikslas –
dalytis geriausia įgyvendinimo patirtimi ir patikrinti, ar numatytas
administracinės naštos mažinimas pasiektas vietoje. Iš pradinių faktų matyti,
kad kai kuriose valstybėse narėse numatytos sutaupyti sumos tikrai bus
sutaupytos Intrastato, pramonės gamybos tyrimo ir skaitmeninių tachografų
srityse. Tačiau buvo sunku gauti pakankamai nuoseklių kiekybinių ir
statistinių duomenų, taip pat buvo gauta palyginti nedaug nacionalinio lygmens
geriausios įgyvendinimo patirties ir tolesnio supaprastinimo galimybių
pavyzdžių. Šią Komisijos ir valstybių narių bendrą praktinio ES reglamentavimo
poveikio vietoje stebėseną tvirtai parėmė Aukštos kvalifikacijos nacionalinių reglamentavimo srities
ekspertų grupė. Komisija
toliau bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis,
kad galėtų pateikti daugiau pagrįstos informacijos apie ES reglamentavimo
poveikį. Šio darbo rezultatai bus įtraukti į kitą REFIT rezultatų suvestinę. III.
Būsimos REFIT
iniciatyvos Kad teisės
aktai ir toliau atitiktų paskirtį, reikia nuolatinių pastangų. Todėl Komisija
įgyvendina programą REFIT kaip tęstinę programą ir neseniai atnaujino ES teisės
aktų bazės apžvalgos ir tikrinimo veiklą, kuri pirmą kartą pagal programą REFIT
buvo vykdyta 2013 m. Taip pat buvo
atsižvelgta į nuo 2013 m. spalio mėn. įvairių suinteresuotųjų šalių
pateiktas pastabas ir pasiūlymus dėl Komisijos programos REFIT darbotvarkės[35].
Remdamasi
šia analize Komisija mano, kad naujos supaprastinimo ir naštos mažinimo
iniciatyvos turėtų būti vykdomos keliose srityse. Šios iniciatyvos – tai, be
kita ko, ES teisės aktų dėl tapatybės ir kelionės dokumentų supaprastinimas,
naujos išsamios verslo statistikos struktūros kūrimas (žr. toliau), vieno
langelio principo taikymas visoms PVM srityje įmonių teikiamoms paslaugoms
vartotojams [36], kartu sukuriant ES PVM
interneto portalą, kuriame įmonės galės rasti informacijos apie nacionalines ir
ES PVM taisykles, ir teisės aktų dėl trečiųjų šalių, kurioms taikomi vizų
reikalavimai, sąrašų kodifikavimas[37]. Nauja ES verslo statistikos struktūra. Komisija siekia
racionalizuoti pamatinę sistemą ir supaprastinti verslo statistinių duomenų rinkimą. Reaguojant į įmonių skundus
buvo pradėtas vykdyti ES vidaus prekybos statistikos projektas
(SIMSTAT). Vykdant šį projektą
bus išbandomi nauji duomenų rinkimo metodai, dėl kurių turėtų būti lengviau
geriau naudotis surinktais statistiniais duomenimis, todėl įmonėms sumažėtų
atskaitomybės prievolių ir būtų paprasčiau jas vykdyti. Šį ekonomiškai
efektyvų metodą galima pritaikyti kitoms statistikos sritims (pvz.,
tarptautinių bendrovių, tarptautinės prekybos paslaugomis ir užsienio
tiesioginių investicijų statistikai) ir, jei bandymų rezultatai bus teigiami,
jis bus įtrauktas į platesnį Verslo statistikos integravimo pagrindų reglamentą
(FRIBS). Komisija
pasirengs panaikinti teisės aktus šiose srityse: energijos vartojimo efektyvumo
ženklinimo[38],
transporto įkainių ir sąlygų[39], bendros žemės ūkio
politikos ir standartizuotos atskaitomybės aplinkos srityje. Be to, Komisija taip pat tikrina acquis,
susijusį su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, kad
nustatytų, kurie aktai galėtų būti panaikinti, nes pasibaigė Sutartyse
nustatytas pereinamasis laikotarpis[40]. Komisijos
nuomone, atsiimti pasiūlymus, kurie įstringa teisėkūros procese, yra geras
teisės aktų leidybos valdymas, nes tokiu būdu galima pradėti procesą iš naujo
arba rasti alternatyvių būdų numatytam teisės aktų leidybos tikslui pasiekti.
Atidžiai patikrinus visus teisės aktų leidėjo tebesvarstomus pasiūlymus buvo
nustatyta, kad yra daugiau pasiūlymų,
kurie yra pasenę arba kuriems nepritaria teisės aktų leidėjas, todėl turėtų
būti siūloma juos atsiimti. Tai pasiūlymai dėl investuotojų kompensavimo
sistemos, aviacijos saugumo rinkliavų, nėščių darbuotojų[41],
taršos nafta žalos kompensavimo fondo ir labai mažų įmonių atleidimo nuo tam
tikrų maisto higieną reglamentuojančių nuostatų, nors dėl pastarojo mažesnės
įmonės būtų galėjusios gauti didelės naudos[42].
Atsižvelgdama
į tai, kad laiko iki naujos kadencijos liko nedaug,
2014 m. dabartinė Komisija
daugiausia dėmesio skirs pagrindiniams klausimams. Komisija patikrino planavimo
darbotvarkę ir nusprendė joje palikti tik svarbiausius klausimus. Galiausiai
Komisija numato vidutiniu laikotarpiu pradėti keletą galiojančių ES reglamentų
ir Sutarčių teisės taikymo rezultatų naujų vertinimų ir tinkamumo patikrų, be
kita ko, dėl su pakaitiniu naudojimu susijusios vartotojų apsaugos, vėluojančių
mokėjimų, fasavimo teisinės sistemos, ES dizaino sistemos, prospekto direktyvų,
abipusio pripažinimo principo taikymo siekiant geresnio vidaus rinkos veikimo[43], anglies
dioksido surinkimo ir saugojimo, mažos
keliamosios galios krovininių transporto priemonių ir keleivinių transporto
priemonių išmetamo anglies dioksido, telekomunikacijų, neteisėto atvykimo,
vykimo tranzitu ir apsigyvenimo teisės aktų[44].
Kitose pagrindinėse
srityse, kuriose rengiamos platesnio pobūdžio politikos peržiūros, pavyzdžiui,
bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, bus svarbu nustatyti likusias kliūtis ir
pagal sąnaudas ir supaprastinimo galimybes įvertinti reglamentavimo sistemą[45]. Tokia veikla turi aiškų programos
REFIT aspektą. Visos
naujos iniciatyvos preliminariai nustatytos Tarnybų darbiniame dokumente, jos
turi būti dar patvirtintos 2015 m. Komisijos darbo programoje. Cheminių medžiagų teisės aktai. Komisija mano, kad reikia tolesnių ES, valstybių narių
ir suinteresuotųjų šalių lygmens pastangų, kad būtų dar palengvintas cheminių
medžiagų teisės akto, t. y. REACH, įgyvendinimas; taip pat reikia
apsvarstyti konkrečias sritis, kurių taisyklės galėtų būti supaprastintos, o
našta – sumažinta. Šį darbą reikia padaryti taip, kad būtų pasiektas aukštas
sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis ir išlaikytas šios srities Europos pramonės
konkurencingumas ir novatoriškumas, taip pat laisvas prekių judėjimas vidaus
rinkoje. 2013 m. Komisijai peržiūrėjus REACH reglamentą[46],
buvo nustatytas poreikis atlikti pataisymų, tačiau išvada dėl šio teisės akto
veikimo buvo teigiama – šiuo metu šio teisės akto iš dalies keisti nereikia.
Tačiau Komisija pripažino poreikį sumažinti REACH reglamento finansinės ir
administracinės naštos poveikį MVĮ ir pagerinti jo įgyvendinimą visais lygmenimis. Šiam tikslui pasiekti jau buvo įgyvendinta keletas taisomųjų
veiksmų, įskaitant ir esminį mokesčių sumažinimą.
2014 m. imamasi naujų priemonių:
teikiama konkreti pagalba MVĮ, kad jos galėtų laikytis 2018 m.
registravimo termino, taikomo mažiems produkcijos kiekiams; nustatomi
veiksmingesni labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų tvarkymo ir
pavojingų cheminių medžiagų pakaitalų nustatymo būdai; gerinamas ryšių palaikymas
su MVĮ; analizuojamas REACH reglamento poveikis MVĮ ir konkurencingumui bei
novatoriškumui. Svarstoma galimybė taikyti kitas priemones vidutiniu
laikotarpiu siekiant pagerinti cheminių medžiagų leidimų išdavimo procesą, kad
įmonės galėtų jį lengviau iš anksto numatyti. Pavyzdžiui, svarstoma mažinti
cheminių medžiagų, kurioms reikia gauti
leidimą, sąrašo keitimo dažnumą, supaprastinti kai kurių mažai pavojingų
cheminių medžiagų leidimų išdavimo procesą ir labiau atsižvelgti į socialinį ir
ekonominį poveikį įtraukiant naujas medžiagas į sąrašą medžiagų, kurioms
reikia leidimo[47]. Svarbu, kad įgyvendinant REACH reglamentą aktyviai dalyvautų
pramonė ir valstybės narės. Tą jos galėtų daryti, pavyzdžiui, didindamos apie
REACH reglamento įgyvendinimą konsultacijas teikiančių nacionalinių pagalbos
tarnybų ir (arba) prekybos rūmų pajėgumus ir užtikrindamos geresnį
valstybių narių koordinavimą tarpusavyje ir valstybių narių viduje. 2014 m. bus pradėtos vykdyti cheminių medžiagų sektoriaus
reglamentavimo kokybės iniciatyvos; be kita ko, bus atliekamas svarbiausių
cheminių medžiagų teisės aktų (išskyrus REACH reglamentą) bendrų sąnaudų
vertinimas ir tinkamumo patikra. Iš šių skirtingų darbų daromos išvados, įskaitant vykstantį
sveikatos ir saugos darbe teisės aktų vertinimą ir ankstesnės REACH reglamento
peržiūros rezultatus, parodys bendrą padėtį ir tolesnių galimybių perspektyvą
siekiant gerinti šios srities reglamentavimo kokybę. Komisija ragina
suinteresuotąsias šalis ir valstybes nares dalyvauti bendrai svarstant šiuos
klausimus ir prisidėti rengiant rezultatų apžvalgos ataskaitą, numatytą
2016 m. IV.
Horizontalieji
veiksmai Programa REFIT – Komisijos
platesnės reglamentavimo politikos dalis, į kurią taip pat įtrauktos tokios
reglamentavimo priemonės, kaip poveikio vertinimas, konsultacijos su
suinteresuotosiomis šalimis ir vertinimas. Komisija pasiryžusi dar sustiprinti
šias priemones ir kitus horizontaliuosius veiksmus, be kita ko, daugiau dėmesio
skirdama
reglamentavimo sąnaudų ir naudos vertinimui ir administracinių reikalavimų, pavyzdžiui, ataskaitų teikimo
reikalavimų, mažinimui[48]. •
Poveikio
vertinimas Komisijos poveikio vertinimo
sistema taikoma ankstyvuoju politikos ciklo etapu, kai rengiami nauji
pasiūlymai, kad siekiant kompetentingai formuoti politiką būtų nustatyti
pagrindžiamieji faktai ir kad būtų užtikrinta Komisijos pasiūlymų atitiktis
subsidiarumo ir proporcingumo principams. Nuo 2002 m., kai ši sistema buvo
sukurta, ji buvo nuolat stiprinama ir tobulinama:
2009 m. buvo paskelbtos
persvarstytos gairės ir papildomos įvairių sričių (konkurencingumo ir labai mažų įmonių,
pagrindinių teisių, socialinio ir teritorinio poveikio) gairės. Atliekant
poveikio vertinimą surenkami vis solidesni pagrindžiamieji faktai – surenkama
tikslesnių duomenų ir daugiau konsultuojamasi su mokslininkais. Siekdama
greičiau gauti poveikio vertinimo rezultatus, įskaitant sąnaudų ir naudos
analizę, 2013 m. Komisija į poveikio vertinimo ataskaitas įtraukė
standartinę dviejų puslapių suvestinę. Remdamasi sukaupta patirtimi (nuo 2010 m.
atlikta 350 poveikio vertinimų), Komisija įsipareigojo atnaujinti poveikio
vertinimo gaires ir 2014 m. birželio mėn. pradėjusi viešas
konsultacijas sieks gauti suinteresuotųjų šalių nuomonę. •
Ex post
vertinimas Sistemingai atliekant ES
reglamentavimo ex post vertinimą tikrinama, ar pasiekti numatyti ES
reglamentavimo rezultatai ir poveikis. Vertinimo planavimas pagerintas pradėjus
skelbti vertinimo planavimą svetainėje „Europa“[49].
Siekdama dar patobulinti vertinimo politiką ir praktiką, nuo 2013 m.
lapkričio mėn. iki 2014 m. vasario mėn. Komisija vykdė viešas
konsultacijas dėl naujų vertinimo gairių. Šių konsultacijų rezultatai bus
panaudoti atliekant būsimą vertinimo gairių persvarstymą[50].
Tose gairėse bus atsižvelgta į tinkamumo patikras, kurias pradėta vykdyti 2010 m.
kaip nuodugnius politikos vertinimus siekiant įvertinti reglamentavimo sričių
tarpusavio ir vidaus derėjimą ir nuoseklumą, taip pat ar platesnė viso
politikos sektoriaus reglamentavimo sistema atitinka paskirtį. Nuo to laiko
buvo atliktos kelių politikos sričių tinkamumo patikros: aplinkos (ES gėlo
vandens politika), užimtumo ir socialinės politikos (darbuotojų informavimas ir
konsultavimas), pramonės politikos (variklinių transporto priemonių tipo
patvirtinimas) ir transporto (aviacijos vidaus rinka)[51];
po šių patikrų gali būti rengiami keli teisės aktų pasiūlymai, kuriais bus
siekiama supaprastinimo ir naštos mažinimo[52].
•
Konsultacijos su
suinteresuotosiomis šalimis Dialogas su piliečiais, socialiniais partneriais ir
kitomis verslo ir pilietinės visuomenės suinteresuotosiomis šalimis padeda
užtikrinti, kad ES teisės kūrimo procesas būtų skaidrus, tinkamai orientuotas
ir darnus. Konsultacijos su socialiniais partneriais ir kitomis
suinteresuotosiomis šalimis yra įtvirtintos Sutartyse ir yra ypač svarbios
siekiant išsiaiškinti proporcingumo ir subsidiarumo klausimus[53].
Komisija vykdo konsultacijas kiekvienu politikos ciklo etapu. Siekdama dar
pagerinti konsultacijų kokybę, padidinti aprėptį ir tikslines grupes, Komisija
politikos rengimo etapu rengs konsultacijų strategijas ir toliau skelbs
vertinimo planavimą, taip toliau gerindama konsultacijų planavimą. Kad
pagerintų konsultacijų kokybę, Komisija parengs vidaus gaires, kuriose
konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, nesusijusiomis su ES institucijomis,
vykdantys Komisijos darbuotojai ras patarimų ir informacijos. Prieš priimdama
šias gaires, Komisija jas pateiks viešoms konsultacijoms. Neviršydama biudžeto
apribojimų, Komisija taip pat toliau dės pastangas išplėsti konsultacijų dalyvių ratą
suteikdama galimybę vartoti daugiau kalbų (kiek leidžia biudžeto galimybės).
Komisija intensyviau konsultuosis atlikdama vertinimus ir tinkamumo patikras:
ji taikys būtiniausius konsultacijų standartus, kaip šiuo metu juos taiko
poveikio vertinimu[54]. Komisija rekomenduos,
kad vykdydamos konsultacijas būtiniausius standartus taikytų agentūros. Komisija taip pat svarsto, kaip pagerinti
konsultacijas dėl įgyvendinimo ir deleguotųjų aktų. Komisija imsis veiksmų, kad pagerintų grįžtamosios
informacijos procesą. Suinteresuotosios šalys jau gali pateikti savo nuomonę apie
konsultacijų planavimą svetainėje „Jūsų balsas Europoje“[55] ir veiksmų planus, kuriuos Komisija skelbia,
kad kuo anksčiau informuotų apie ketinimą pateikti teisės akto pasiūlymą.
Neseniai pradėta naudoti elektroninė perspėjimo sistema[56].
Bus dedamos pastangos siekiant pagerinti šias interneto svetaines, kad būtų
lengviau teikti pastabas ir grįžtamąją informaciją. Iš suinteresuotųjų šalių
gauti individualūs atsakymai paprastai bus paskelbiami per 15 darbo dienų po konsultacijų
pabaigos, o apibendrinamoji ataskaita bus
skelbiama ne vėliau kaip Komisijai priimant pasiūlymą. Kai kurios
valstybės narės taip pat sistemingai renka suinteresuotųjų šalių pastabas ir
pasiūlymus, kurie gali būti naudingi Komisijai siekiant Europos lygmens
reglamentavimo kokybės. Komisija
taip pat planuoja pateikti pasiūlymų įtraukti daugiau socialinių partnerių ir
suinteresuotųjų šalių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), tiesiogiai
užmezgant ryšius valstybėse narėse vykstančiose konferencijose ir
konsultuojantis per Europos ir nacionalines MVĮ asociacijas ir Europos įmonių
tinklą (angl. Enterprise Europe Network). •
Reglamentavimo
sąnaudų ir naudos vertinimas Sąnaudų ir naudos vertinimas
– svarbus pažangaus reglamentavimo aspektas.
Neseniai Komisija paskelbė išorės tyrimo, susijusio su reglamentavimo
sąnaudų ir naudos įvertinimo metodais, rezultatus, kurie bus panaudoti atnaujinant
poveikio vertinimo gaires[57]. Reglamentavimo sąnaudų ir naudos vertinimui
taip pat daug dėmesio skiriama atliekant
tinkamumo patikras ir ex post vertinimus. Kad įvertintų įvairias konkrečių pramonės sektorių
patiriamas reglamentavimo sąnaudas, Komisija atlieka bendrų sąnaudų vertinimus.
Jau baigti du plieno ir aliuminio sektorių bendrų sąnaudų vertinimai[58], pradėtas toks pat
chemijos pramonės vertinimas, taip pat planuojama atlikti miško
pramonės, stiklo ir keramikos pramonės ir
statybų sektoriaus vertinimus. Atliekant
bendrų sąnaudų vertinimus, vertinami
įvairūs viso pramonės sektoriaus pagrindiniai sąnaudų faktoriai. Bendrų sąnaudų
vertinimas negali būti vienintelis politikos rekomendacijų pagrindas, nes jis
aprėpia ribotą sritį ir labiau nukreiptas į reglamentavimo sąnaudas, o ne
naudą. Šių vertinimų rezultatai bus naudojami atliekant vertinimus, tinkamumo patikras ir poveikio vertinimus. Įvertinti reglamentavimo
sąnaudas ES lygmeniu ypač sunku, nes Komisijos teikiamų teisės aktų pasiūlymų
apskaičiuotos sąnaudos dažnai keičiasi dėl teisėkūros proceso metu atliekamų
dalinių pakeitimų ir priklauso nuo valstybių narių pasirenkamo įgyvendinimo.
Todėl, jei teisėkūros ciklo metu pasiūlymai keičiami, Parlamentas ir Taryba
turi atnaujinti sąnaudų ir naudos vertinimą[59].
Be to, atliekant poveikio vertinimą ir ex post vertinimą sąnaudų ir
naudos vertinimo tikslumas priklauso nuo valstybių narių, socialinių partnerių ir
suinteresuotųjų šalių pateikiamų duomenų kokybės. Faktinės sąnaudos,
nustatytos ex post vertinimo metu, gali iš esmės skirtis nuo ex ante
apskaičiuotos sumos. Gali būti apskaičiuotos ir pernelyg didelės sąnaudos, ir
pernelyg didelė sutaupytų lėšų suma[60]. Atlikdama ex post
vertinimą, Komisija vis dažniau atsižvelgia į tai, kiek realios sąnaudos ir
nauda atitinka anksčiau atlikto poveikio vertinimo metu apskaičiuotas sumas. •
Ataskaitų teikimo
reikalavimai Sumažinti
reglamentavimo naštą galima gerinant veiksmingumą, derėjimą ir nuoseklumą, taip pat ir mažinant
ataskaitų teikimo reikalavimus[61]. Teikdama naujus
pasiūlymus, Komisija siekia kuo labiau sumažinti ataskaitų teikimo reikalavimus
ir suderinti skirtingus reikalavimus. Prie ataskaitų teikimo reikalavimų
racionalizavimo ir konsolidavimo veiksmų turėtų bendradarbiaudami prisidėti
Parlamentas ir Taryba, nes ataskaitų teikimo reikalavimai dažnai įtraukiami
teisėkūros proceso metu[62]. Kad būtų nustatytos
prievolės, kuriomis reikalaujama daugiau nei ES teisės aktuose, turėtų būti
atliktos nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų peržiūros. Kalbant
apie ataskaitų teikimą Komisijai ir jos prievolę teikti ataskaitas, Komisija
atliko peržiūras aplinkos[63] ir sveikatos ir saugos
darbe srityse[64].
Ataskaitų teikimo reikalavimai
buvo racionalizuoti sanglaudos politikos
ir energetikos srityse[65]. 2015 m. šis darbas
bus dirbamas ir kitose srityse. V.
Reglamentavimo kokybė – bendras
uždavinys Komisija
palankiai vertina valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių susidomėjimą
programa REFIT, ypač Europos Tarybos ir Europos Parlamento paramą šiai
programai[66] . Praėjusį
spalį paskelbus Komisijos programos REFIT programos darbotvarkę, iš valstybių
narių ir suinteresuotųjų šalių buvo gauta daug pastabų, pasiūlymų ir nuomonių[67]. Į juos buvo atsižvelgta
atnaujinant reglamentavimo tikrinimą, atliekamą 2014 m. pagal programą
REFIT, ir jie buvo paskelbti Komisijos pažangaus reglamentavimo svetainėje
siekiant suteikti informacijos apie tolesnius bendrus svarstymus, diskusijas ir
veiksmus[68] . Komisija
taip pat palankiai vertina verslo ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų
šalių patvirtinimą, kad reglamentavimo kokybė yra būtina ir svarbi. Reaguodama
į kai kurių suinteresuotųjų šalių susirūpinimą, Komisija dar kartą patvirtina,
kad programa REFIT vykdoma neabejojant nustatytų politikos tikslų ir
nenusižengiant piliečių, vartotojų, darbuotojų arba aplinkos sveikatos ir
saugos interesams. Svarbu didinti informuotumą, kad suinteresuotosios šalys
pajustų programos REFIT teikiamą naudą, t. y. Komisijos pastangas užtikrinti,
kad ES teisėkūros veiksmai būtų atliekami efektyviai, veiksmingai ir reikiamu
lygmeniu, aiškiai parodant ES papildomą naudą. Iš
įgyvendinant programą REFIT sukauptos patirties matyti, kad reglamentavimo
kokybę gali užtikrinti tik bendras Europos institucijų, valstybių narių
(nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų) ir verslo ir pilietinės visuomenės
suinteresuotųjų šalių darbas. Reglamentavimo kokybei turėtų būti teikiama
pirmenybė, ir visos ES institucijos turėtų įvertinti pasirinktų politikos
krypčių poveikį arba politikos rengimo, arba teisėkūros proceso metu. Renkant
duomenis ir vertinant, ar ES teisės aktai daro numatytą poveikį labai svarbu
bendradarbiauti su valstybėmis narėmis. Svarbu, kad nacionaliniai parlamentai
pateiktų savo įnašą Komisijai ankstyvuoju politikos formavimo etapu ir
tikrindami Komisijos pasiūlymus pagal subsidiarumo kontrolės mechanizmą[69]. Taip pat labai svarbus ir
socialinių partnerių, suinteresuotųjų šalių, NVO ir visuomenės įnašas siekiant
išlaikyti pažangaus reglamentavimo varomąją jėgą. Pastaraisiais
metais šias bendras pastangas savo įnašu į pažangaus reglamentavimo darbotvarkę
palaikė dvi aukšto lygio grupės: viena – geresnio reglamentavimo klausimams
spręsti, kita – administracinei naštai mažinti. Komisija mano, kad ši parama ir
žinios gali būti naudingesnės, jeigu grupės būtų sujungtos į vieną, o
įgaliojimai persvarstyti taip, kad būtų galima vertinti ES reglamentavimo
poveikį vietoje valstybėse narėse. Taip būtų prisidedama prie rezultatų, kurie
kasmet skelbiami programos REFIT rezultatų suvestinėje. Be to, šis darbas
galėtų padėti nustatyti reglamentavimo sritis, kurias tikslinga įvertinti, ir
praversti atliekant atrinktų pagrindinių aspektų vertinimus ir tinkamumo
patikras. Per ateinančius mėnesius bus pateiktas pasiūlymas įkurti naują aukšto
lygio grupę, kuri padėtų dirbti ateityje. VI.
Išvados ir perspektyvos Komisija
nuo 2012 m. gruodžio mėn. įgyvendina reglamentavimo kokybės įsipareigojimus.
Šiame komunikate parodomi pagal programą REFIT pasiekti rezultatai ir nurodomos
sritys, kurioms ateityje turėtų būti skiriama daugiau dėmesio. Iš vykdant
programą REFIT sukauptos patirties galima pasimokyti. Pirmiausia,
pažangus reglamentavimas ir reglamentavimo kokybė reikalauja tvirto politinio
ryžto ir atitinkamo politikos ir procesų koregavimo visais lygmenimis – pačioje
Komisijoje, Europos institucijų santykiuose ir pačiose valstybėse narėse.
Reglamentavimo kokybė – ne vienkartinė greito sprendimo priemonė ar formalus
kontrolinio sąrašo langelių žymėjimas. Siekiant reglamentavimo kokybės reikia,
kad administracijoms būtų suteikti įgaliojimai ir priemonės formuoti
pagrindžiamaisiais faktais pagrįstą politiką visais politikos ciklo etapais (nuo
poveikio vertinimo iki ex post vertinimo) aktyviai dalyvaujant
socialiniams partneriams ir suinteresuotosioms šalims. Antra,
reglamentavimo procesus reikia tikrinti. Poveikio vertinimo valdyba vykdė
esminę kokybės kontrolės funkciją. Ji taikė procedūrines taisykles, kuriomis
užtikrinama, kad Komisijos narių kolegijai svarstyti būtų pateikiami tik tie
pasiūlymai, prie kurių pridedamas pagrįstas poveikio vertinimas. Europos
Parlamentas ir (vis dažniau) Taryba atlieka kito lygmens tikrinimą ir įvertina
Komisijos poveikio vertinimo pagrįstumą. Tai išskirtinė situacija – palyginti
su Europos Komisija, labai mažai reglamentavimo institucijų ar administracijų
pačios taiko tokio lygio kokybės kontrolę ir tikrinimą (ir labai mažai jų
taikoma tokia kontrolė ir tikrinimas). Yra siūlymų įsteigti papildomą išorės
kokybės kontrolės subjektą. Komisija šiai minčiai nepritaria, nes tai galėtų
trukdyti jai formuoti politiką ir atlikti teisėkūros funkciją – kad Komisija
galėtų parengti gerus, proporcingus pasiūlymus, poveikio vertinimą ji turi
atlikti pati. Kai Komisija paskelbia savo vertinimus, juos galima viešai
išsamiai nagrinėti ir teikti pastabas. Trečia, iš
patirties galima spręsti, kad kiekybinis vertinimas (sąnaudų ir naudos
palyginimas) – svarbi reglamentavimo vertinimo dalis. Tačiau reikia taip pat
pripažinti kiekybinio vertinimo ribas. Komisija sistemingai nagrinėja sąnaudas
ir naudą poveikio vertinimuose, kurie apima integruotą ekonominį, socialinį
poveikį ir poveikį aplinkai. Kai įmanoma, Komisija jį vertina kiekybiškai. Nei
sąnaudų, nei naudos apskaičiavimas nėra tikslusis mokslas. Dažnai trūksta
reikalingų duomenų. Priimtiniausio poveikio vertinime pateikto varianto
sąnaudos ir nauda gali didėti arba mažėti priklausomai nuo Europos Parlamento
ir Tarybos pasirinkimų teisėkūros proceso metu ir nuo valstybių narių
pasirinkimų įgyvendinimo metu. Faktinės sąnaudos gali būti apskaičiuotos tik ex post.
Todėl vykdant programą REFIT viena iš sričių, kuriai reikia skirti daug dėmesio
– geriausias įmanomas sąnaudų ir naudos pamatavimas per visą reglamentavimo
ciklą taikant pagrįstas stebėsenos ir vertinimo sistemas, peržiūrimas ir
koreguojamas kiekvieną kartą atliekant svarbų teisės aktų persvarstymą, nes
taip užtikrinama galimybė gauti būtinus duomenis, kai vertinamos realios
sąnaudos ir nauda. Ketvirta, teisinio tikrumo ir nuspėjamumo poreikis ir ES lygmens
teisės aktams pakeitimo trukmė yra argumentai prieš greitus sprendimus ir akiai
patrauklias teisės aktų mažinimo schemas. Kiekvienas pakeitimas turi savo
kainą, o į tarpines keitimo išlaidas ne visuomet pakankamai atsižvelgiama.
Tarpinės išlaidos turi būti atidžiai įvertintos lyginant su nekeitimo kaina. Penkta, jei tiesiogiai teisės akto poveikį patiriantys subjektai
nustato bereikalingą naštą ir sąnaudas, jie gali svariai prisidėti prie
kiekybinio įvertinimo. Taigi konsultavimasis ir diskusijos yra labai svarbūs. Atsižvelgdama į šias pastabas ir
žvelgdama į ateitį, Komisija toliau teiks pirmenybę reglamentavimo kokybei ir stengsis
išlaikyti jos varomąją jėgą. Ji toliau daugiausia dėmesio skirs sritimis,
teikiančioms didelę ES papildomą naudą, atsižvelgdama į subsidiarumo ir
proporcingumo principus. Per ateinančius mėnesius Komisija pasirengs
persvarstyti poveikio vertinimo, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir
vertinimo gaires. Ji įtvirtins programą REFIT
savo procedūrose ir praktikoje. Komisija
toliau glaudžiai bendradarbiaus su Parlamentu ir Taryba siekdama užtikrinti,
kad teisėkūros proceso metu būtų patvirtinta supaprastinimo ir naštos mažinimo
nauda; ji taip pat ragina teisės aktų leidėją ir visas valstybes nares
pakankamai padidinti pajėgumus, kad jie galėtų prisidėtų prie šių pastangų
kiekvienas savo srityse ir teisėkūros proceso metu atlikti ex ante
poveikio vertinimus, kai daromi reikšmingi daliniai Komisijos pasiūlymų
pakeitimai[70]. Taip pat Komisija toliau
bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis, visų
pirma pagal „ABR+“ programą, kad būtų patvirtintos numatytos sutaupytų lėšų
sumos, nustatyta geriausia įgyvendinimo patirtis
ir pagerintas duomenų apie reglamentavimo sąnaudas ir naudą, reikalingų ES
reglamentavimo vietoje poveikiui įvertinti, surinkimas ir kokybė[71]. Europos Komisijos ir
valstybių narių bendradarbiavimas reglamentavimo sąnaudų ir naudos vertinimo
srityje turėtų būti dar tvirtesnis. Turėtų būti imtasi bendradarbiavimo
pastangų vertinant ES teisės aktų įgyvendinimą nacionaliniu, regioniniu ir
vietos lygmenimis. Šiais metais prasidėsiančios
naujos Parlamento ir
Komisijos kadencijos metu atsiras galimybė visoms ES institucijoms
sustiprinti ryžtą vykdyti pažangų
reglamentavimą ir siekti reglamentavimo kokybės. Komisija ragina socialinius
partnerius ir suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas, duomenis ir faktus
apie šiame komunikate ir pridedamame tarnybų darbiniame dokumente pateiktą
programos REFIT dabartinę padėtį ir perspektyvą. [1] 2013 m. rugpjūčio 1 d. SWD (2013) 401 final. [2] 2013 m. spalio 2 d. COM(2013) 685 final. [3] Iš 23 pasiūlymų, kuriuos Komisija įsipareigojo pateikti siekdama
supaprastinimo ir reglamentavimo naštos sumažinimo, 2 buvo priimti
2013 m., o dar 15 planuojama priimti 2014 m. [4] COM(2013) 721. [5] COM(2013) 794. [6] Į 2014 m. balandžio 9 d. priimtą Vienanarės bendrovės
pasiūlymą įtraukta esminių šio ankstesnio pasiūlymo elementų. [7] Tarp kitų pagal programą REFIT atsiimtų
pasiūlymų buvo pasiūlymai dėl informacijos visuomenei apie receptinius vaistus,
dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos reglamento, dėl teisinės
dizaino apsaugos, Bendrijos patento (pasiūlymas perkeltas į tvirtesnio
bendradarbiavimo sritį) ir dėl vairuotojo pažymėjimų, turinčių vairuotojo
kortelės funkciją. [8] Šie pasiūlymai susiję su kirpyklų darbuotojų saugos ir sveikatos,
raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, aplinkoje esančių tabako dūmų, tai pat
kancerogenų ir mutagenų sritimis. [9] Tai teisės aktai dėl pavojingų preparatų klasifikavimo, pakavimo ir
ženklinimo, mokslinio bendradarbiavimo su maistu susijusiais klausimais, plieno
statistinių duomenų, finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo ir
sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių
modifikavimo. [10] Darbą stebi Aukšto lygio grupė geresnio reglamentavimo klausimams
spręsti, kurią sudaro nacionaliniai reglamentavimo srities ekspertai. Ši grupė
dirba su Komisija ir peržiūri bei rengia ES ir nacionalinio lygmens pažangaus
reglamentavimo darbotvarkę. [11] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/think-small-first/ [12] Reglamentas Nr. 1169/2011, kuris bus taikomas nuo 2014 m.
gruodžio mėn., išskyrus privalomą maistingumo ženklinimą, kuris bus
pradėtas taikyti nuo 2016 m. gruodžio mėn. [13]
http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/foodlabelling/proposed_legislation_en.htm [14] Išimtys taikomos, pavyzdžiui, tiesiogiai iš ūkio parduodamam maistui
arba mažiems vietos mažmenininkams. Paprastesnė tvarka taikoma kitais su MVĮ
susijusiais atvejais, t. y. siekiant išvengti brangių laboratorinių
analizių, maistingumo informacija gali būti pagrįsta skaičiavimais naudojant
bendrai nustatytus ir patvirtintus duomenis. [15] Taikydamos šias nuostatas, valstybės narės, pavyzdžiui, gali
reikalauti, kad informacija apie alergenus arba nepakuoto maisto netoleravimą
ir informacija restoranuose būtų teikiama tik žodžiu arba paprašius. [16] 2013 m. gruodžio 28 d. paskelbta Direktyva 2013/55/ES
(OL L 354). [17] Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 862/2012. [18] 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse
naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB)
Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš
dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės
aktų suderinimo . [19] Direktyvos 2014/24/ES ir 2014/25/ES. Savideklaracijų, kaip išankstinio
įrodymo, patvirtinimas ir konkurso laimėtojo principo taikymas dokumentais
patvirtintiems įrodymams sumažintų su viešaisiais konkursais susijusią
administracinę naštą 80 %. Žr. ir poveikio
vertinimą http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52011SC1585&from=EN. [20] E. viešuosius pirkimus jau vykdančios perkančiosios organizacijos
ir subjektai paprastai teigia, kad sutaupo 5–20 % lėšų, o ir patirtis
rodo, kad investicijų išlaidos gali būti greitai susigrąžintos. Turint omenyje
visos ES viešųjų pirkimų rinkos dydį, kiekvieną kartą sutaupant 5 % į
viešuosius biudžetus būtų galima grąžinti maždaug 100 mlrd. EUR.
(Elektroninių viešųjų pirkimų strategija, COM(2012) 179 final). [21] Direktyva 2012/19/ES. Tikėtasi, kad dėl siūlomo nacionalinių gamintojų
registrų sąveikumo ir tarpusavio duomenų perdavimo gamintojai galės sutaupyti
apie 66 mln. EUR per metus. Teisės aktų leidėjas šio Komisijos pasiūlymo
aspekto nepriėmė. [22] Teisės aktų leidėjas prieštaravo ir privalomam vieno langelio
principui, skirtam koordinuoti ir integruoti vertinimo procedūras, bei
sprendimų priėmimo pagal Poveikio aplinkai vertinimo direktyvą (2011/92/ES)
pagreitinimo priemonėms, todėl veiksmingumo nauda įmonėms
apribota. Teisės aktų leidėjas nepritarė ir privalomiems elektroninių duomenų
mainams atliekų vežimo srityje, dėl kurių įmonės per metus būtų galėjusios
sutaupyti 44 mln. EUR. [23] Žr. III skirsnį „Nauja ES verslo statistikos struktūra“. [24] Komisijos pasiūlymas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės
(BKPMB) (COM(2011) 121) svarstomas pagal teisėkūros procedūrą nuo
2011 m. kovo mėn. [25] COM(2009) 544. „Administracinės naštos mažinimo ES veiksmų
programa. Mažinimo sektoriuose planai ir 2009 m. veiksmai“. [26] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/modernising_rules/executive-summary_en.pdf [27] Reglamentas (EB) Nr. 608/2013. [28] Direktyva 2012/19/ES. [29] Pagal ES maisto saugos teisės aktus valstybių narių valdžios
institucijos gali patvirtinti paprastesnę tam tikrų investicijų į mažąsias
mėsos perdirbimo sektoriaus įmones tvarką. [30] ES teisėje reikalaujama, kad būtų registruojama mažos keliamosios (nuo
3,5 t) krovininių transporto priemonių galios vairavimo trukmė, o
amatininkai, naudojantys iki 7,5 t keliamosios galios transporto priemones
važinėti vietoje nuo šio reikalavimo atleidžiami, tačiau pagal kai kurias
nacionalines taisykles reikalaujama, kad didesnės kaip 2,8 t keliamosios
galios transporto priemonių vairavimo trukmė būtų registruojama. [31] Direktyva
2006/46/EB. [32] Kartu su šiuo komunikatu pirmą kartą skelbiamoje REFIT rezultatų
suvestinėje kol kas nėra informacijos apie įgyvendinimą valstybėse narėse. [33] 1) Sąlygų sudarymas MVĮ pasinaudoti supaprastinta apskaitos
ir (arba) audito tvarka (2006 m. birželio 14 d. Direktyva
2006/46/EB); 2) sąlygų sudarymas valstybėms narėms atleisti labai mažas įmones
nuo apskaitos direktyvų tam tikrų nuostatų vykdymo (2012 m. kovo
14 d. Direktyva 2012/6/ES); 3) pranešimo apie atliekų vežimą sistemos
supaprastinimas ir racionalizavimas (2010 m. liepos mėn. Komisijos
raštas su rekomendacijomis valstybėms narėms); 4) tik konkursą laimėjusiai
įmonei reikia pateikti dokumentus, patvirtinančius jos tinkamumą dalyvauti
viešojo pirkimo procedūroje (COM (2011) 896); 5) respondentų skaičiaus
mažinimas renkant statistinius duomenis apie ES vidaus prekybą (2004 m.
kovo 31 d. Reglamentas (EB) Nr. 638/2004); 6) atskaitomybės dėl
pramonės gamybos ES reikalavimų mažinimas (1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos
reglamentas Nr. 3924/91 ir 2008 m. liepos 11 d. Komisijos
reglamentas (EB) Nr. 36/2009); 7) papildomų reikalavimų, taikomų sąskaitoms
faktūroms, panaikinimas ir sąlygų plačiau naudoti elektronines sąskaitas
faktūras sudarymas (2010 m. liepos 13 d. Tarybos direktyva
2010/45/ES); 8) PVM grąžinimo procedūros metu prievolės pildyti popierinius
dokumentus PVM grąžinančios valstybės narės kalba panaikinimas (2008 m.
vasario 12 d. Tarybos direktyva 2008/9/EB); 9) skaitmeniniai tachografai
(visų pirma skaitmeninių tachografų diegimas ir skaitmeninių tachografų
naudojimo supaprastinimas atsižvelgiant į tai, kad ateityje tachografų reikalavimai
nebus taikomi amatininkų įmonėms, ir į kitus supaprastinimus) (2011 m.
liepos 19 d. Reglamentas (ES) Nr. 3821/85); 10) transporto įkainių
pranešimo panaikinimas ir (arba) įpareigojimo turėti dokumentais
patvirtinamus įrodymus transporto priemonėje sumažinimas (2008 m. liepos
12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 569/2008, iš dalies keičiantis
Reglamentą (EB) Nr. 11/60); 11) krovinių vežimo keliais ir keleivinio
kelių transporto prievolių supaprastinimas (2009 m. spalio 21 d.
Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 ir 2009 m. spalio 21 d.
Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009); 12) kiaušinių ženklinimo supaprastinimas
(2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
(ES) Nr. 1308/2013). [34] Žr. Administracinės naštos mažinimo programos (ABR) galutinę
ataskaitą (SWD(2012) 423 final). [35] Komisija gavo pastabų ir pasiūlymų iš valstybių narių valdžios
institucijų (FI, DE, NL, UK), verslo suinteresuotųjų šalių, profesinių sąjungų
ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų. Šią informaciją galima rasti
Komisijos pažangaus reglamentavimo svetainėje
http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm. [36] Šios iniciatyvos tikslas – sumažinti tarpvalstybinės prekybos kliūtis
ir supaprastinus, labiau sutvirtinus bei užtikrinus ES PVM sistemos
nešališkumą apsaugoti valstybių narių PVM pajamas. [37] Kitos iniciatyvos – tai branduolinių klausimų teisės akto
persvarstymas, pasiūlymas laikinųjų kelionės dokumentų srityje, tekstilės
produktų importo ir dvejopo naudojimo prekių reglamentų persvarstymas. [38] Šaldytuvų (Direktyva 2003/66), buitinių indaplovių (Direktyva 1999/9)
ir skalbimo mašinų (Direktyva 1995/12) energijos sunaudojimo ženklinimas,
priėmus naujas įgyvendinimo priemones. [39] Tarybos
reglamentas Nr. 11 dėl diskriminacijos panaikinimo transporto įkainių ir
sąlygų atžvilgiu įgyvendinant 1960 m. rugpjūčio 16 d. Europos
ekonominės bendrijos steigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį. [40] Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 10
straipsnis. [41] COM (2008) 600/4. [42] COM(2007) 90 final. [43] 2013 m. gruodžio mėn. Tarybai paraginus iki 2015 m.
vidurio pranešti, kaip taikomas abipusio pripažinimo principas
(žr. http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/139846.pdf).
[44] Kitos sritys: prekybos veršiena standartai, jautienos ženklinimo
taisyklės, atokiausių regionų programa, degalų kokybės direktyva (kai ji bus
perkelta į nacionalinę teisę ir visapusiškai įgyvendinta), naftos atsargos,
žuvininkystės kontrolės reglamentas, branduolinė sauga, standartizavimas, tarša
asbestu, bandymai su gyvūnais, strateginis poveikio aplinkai vertinimas,
potvynių rizika, lakieji organiniai junginiai, draudimas (kai bus sukaupta
pakankamai įgyvendinimo patirties), kelių transporto srities mokymas,
kvalifikacijos ir licencijos, jūrų transportas ir sauga, laivuose susidariusių
atliekų priėmimas uostuose, PVM e. sąskaitų faktūrų išrašymas ir vieno
langelio principo minisistema, statybų bei stiklo ir keramikos pramonės
sektoriai. [45] Bus nagrinėjami internetinių paslaugų teisės aktai – Direktyva
98/84/EB dėl sąlygine prieiga grindžiamų paslaugų ir sąlyginės prieigos
paslaugų teisinės apsaugos ir Direktyva 2000/31/EB dėl kai
kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių
aspektų vidaus rinkoje. [46] COM(2013) 49, prie kurio pridedamas SWD(2013)25. [47] Išsamesnės informacijos galima rasti pridedamame tarnybų darbo
dokumente. [48] Žr. COM(2012) 746. [49] Žr. Komisijos pažangaus reglamentavimo svetainę
http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/index_lt.htm [50] Per šias
viešas konsultacijas iš valdžios institucijų, suinteresuotųjų šalių ir piliečių
gauti 53 atsakymai. Jie bus paskelbti kartu su apibendrinamąja ataskaita
Komisijos pažangaus reglamentavimo svetainėje
http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_lt.htm. [51] Galutinę ataskaitą galima rasti http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/documents_lt.htm. [52] T. y. atlikus darbuotojų informavimo ir konsultavimo tinkamumo
patikrą gali būti konsoliduotos 3 direktyvos atsižvelgiant į konsultacijų su
socialiniais partneriais rezultatus; po variklinių transporto priemonių tipo
patvirtinimo tinkamumo patikros bus persvarstyta pagrindų direktyva 2007/46/EB
(žr. išsamias nuorodas REFIT rezultatų suvestinėje). [53] Konsultacijos yra nustatytos ES sutarties 11 straipsnyje ir protokole
Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo. Konsultacijos su
socialiniais partneriais dėl socialinės politikos klausimų nustatytas SESV 153,
154 ir 155 straipsniuose, kurie taip pat suteikia galimybę jas taikyti vykdant
programą REFIT. [54] Tai netaikoma specifinėms konsultacijų sistemoms, kurios nustatytos
Sutartyse, kituose ES teisės aktuose arba tarptautiniuose susitarimuose (pvz.,
konsultacijos su socialiniais partneriais). [55] http://ec.europa.eu/yourvoice/index_lt.htm. [56] Užsiprenumeruoti galima adresu
https://webgate.ec.europa.eu/notifications/homePage.do?locale=lt [57] Tyrimo „Reglamentavimo sąnaudų ir naudos vertinimas“ medžiagą galima
rasti http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf. [58]Žr. http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf ir http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7124&lang=en&title=Final-report [59] Vienas iš pavyzdžių, kai toks atnaujinimas gali būti pagrįstas –
augalų ir augalų produktų importas į ES, kai dėl iš dalies pakeisto Komisijos
pasiūlymo, dėl kurio šiuo metu diskutuojama vykstant teisėkūros procedūrai,
gali padidėti įmonių sąnaudos (COM(2013)267, Komisijos pasiūlymas dėl
Reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių, taip pat
žr. pridedamą rezultatų suvestinę). [60] Ex post vertinime nustatytos realios sąnaudos gali skirtis
nuo ex ante apskaičiuotų sumų dėl technologinės pažangos bei verslo
inovacijų ir veiksmingumo. Pavyzdžiui, per pastaruosius 20 metų plieno pramonės
srityje aplinkos apsaugos sąnaudos už produkto toną išliko stabilios arba mažėjo,
nors sektoriaus aplinkosauginis veiksmingumas didėjo. (Plieno pramonės bendrų
sąnaudų vertinimą galima rasti http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf) [61] Ataskaitų teikimo
reikalavimai yra dažnai susiję: pavyzdžiui, Komisijai keliamas reikalavimas
atsiskaityti Tarybai ir Parlamentui gali reikšti papildomą ataskaitų teikimo
prievolę valstybių narių valdžios institucijoms, suinteresuotosioms šalims ir
įmonėms. [62] Bendrų sanglaudos politikos nuostatų reglamente išvardyti 11 sričių 28
atskiri ataskaitų teikimo reikalavimai, pagal šešis iš šių reikalavimų teikti
ataskaitas reikia reguliariai. Teisėkūros proceso metu į galutinį Vykdymo
užtikrinimo direktyvos dėl darbuotojų komandiravimo tekstą įtrauktas papildomas
ataskaitų teikimo reikalavimas, taikomas valstybėms narėms (žr. REFIT
rezultatų suvestinę). [63] Padaryta reikšminga pažanga
racionalizuojant anksčiau nesusijusius ataskaitų teikimo srautus vandens
srityje (Jūrų strategijos direktyva, Vandens pagrindų direktyva ir Buveinių ir
Paukščių direktyvos): kad būtų laikomasi įvairiose direktyvose nustatytų
reikalavimų, duomenis ir informaciją reikia pranešti tik kartą, taigi
reikšmingai sumažėja administracinė našta. Atsižvelgus į atskiro bandomojo
projekto dėl ataskaitų teikimo reikalavimų mažinimo miesto nuotekų valymo
srityje rezultatus, ataskaitų teikimo reikalavimai bus supaprastinti ir taps
veiksmingesni. [64] Nuo 2007 m. vietoj
atskirų ataskaitų valstybės narės Komisijai teikia vieną ataskaitą dėl
praktinio 24 sveikatos ir saugos darbe srities direktyvų įgyvendinimo
(Direktyva 2007/20/EB, iš dalies keičianti Pagrindų direktyvą 89/391/EEB). [65] Kad
supaprastintų ir racionalizuotų reikalavimus, 2013 m. Komisija patikrino
energetikos ir sanglaudos politikos sričių ataskaitų
teikimo prievoles. Po šio patikrinimo
vien tik energetikos srityje 43 ataskaitų teikimo prievoles buvo galima sujungti į 14. [66] Žr. 2013 m. spalio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos
išvadas, 2013 m. gruodžio mėn. Konkurencingumo tarybos išvadas ir
2014 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl
konsultacijų dėl 10-ies labiausiai veiklą sunkinančių teisės aktų ir
reglamentavimo naštos sumažinimo MVĮ. [67] Pastabų sulaukė Suomija, Vokietija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė. [68] http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm (reikia
patikrinti) [69] Numatyta Sutarčių protokole Nr. 2. [70] Žr. taip pat teisėkūros proceso metu supaprastinimo ir naštos
mažinimo pasiūlymų pakeitimų analizę, pateiktą prie šio komunikato pridedamoje
REFIT rezultatų suvestinėje. [71] Pagal apskaičiavimus trečdalis ES teisės aktų reglamentavimo naštos
susijusi su nacionaliniu įgyvendinimu.