KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo /* COM/2013/0833 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI
IR TARYBAI Siekiant atsisakyti moters lytinių
organų žalojimo TURINYS 1........... Įvadas............................................................................................................................4 2........... Geriau suprasti moters lytinių
organų žalojimo (MLOŽ) problemą ES..................................................................................................................................5 3........... Skatinti tvarius socialinius
pokyčius, užkertančius kelią MLOŽ...........................................................................................................................6 4........... Teikti paramą valstybėms
narėms, kad būtų veiksmingiau baudžiama už MLOŽ...........................................................................................................................8 5........... Užtikrinti rizikos grupei
priklausančių moterų apsaugą ES
teritorijoje.....................................................................................................................9 6. ......... Siekti, kad MLOŽ būtų
atsisakyta visame pasaulyje..................................................10 7........... Įgyvendinimas, tikrinimas ir
vertinimas....................................................................................................................12 8........... Išvada..........................................................................................................................12 1. Įvadas Moters lytinių organų žalojimas
(MLOŽ) kasmet iš esmės pakeičia milijonų viso pasaulio
moterų ir mergaičių gyvenimo kokybę. Atliekant šią
procedūrą, pašalinami visi moters išoriniai lytiniai organai ar
jų dalis, arba lyties organai sužalojami dėl su medicina
nesusijusių priežasčių[1].
Procedūra atliekama arba gali būti atlikta tūkstančiams
Europoje gyvenančių moterų ir mergaičių. MLOŽ tarptautiniu mastu pripažįstamas
moterų žmogaus teisių pažeidimu ir prievartos prieš vaikus apraiška.
Kaip ir kitos smurto dėl lyties apraiškos, „ jis pažeidžia pagrindinę
teisę į gyvybę, laisvę, saugumą, orumą,
moterų ir vyrų lygybę, nediskriminavimą ir fizinį bei
psichinį neliečiamumą“[2].
Be to, jis pažeidžia Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencijoje
apibrėžtas vaiko teises. Visame pasaulyje daugėja raginimų atsisakyti
MLOŽ. Vadovaujant Afrikos grupei ir aktyviai remiant ES, Jungtinių
Tautų Generalinė Asamblėja (JT GA) 2012 m. priėmė
svarbią rezoliuciją: „Sutelkti visuotines pastangas siekiant
atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“[3]. JT Žmogaus Teisių
Taryboje 2013 m. birželio mėn. Afrikos grupės paskelbtoje
deklaracijoje dėl tolesnių veiksmų, kurią palaiko ES
valstybės narės, ypač daug dėmesio skiriama problemoms,
kurias turi spręsti pasaulio bendruomenė, jei nori užtikrinti
visišką MLOŽ netoleravimą. Be to, stebint, kaip laikomasi JT
konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ir
žeminantį elgesį ir baudimą, dėmesys kreipiamas ir į
MLOŽ. Pagrindinės teisės ir
lyčių lygybė yra pagrindinės Europos Sąjungos
vertybės. ES yra seniai įsipareigojusi panaikinti smurtą
dėl lyties ir smurtą prieš vaikus; tai įtvirtinta moterų ir
vyrų lygybės strategijoje[4],
Direktyvoje dėl nusikaltimų aukų teisių[5] ir ES vaiko teisių
darbotvarkėje[6]. Šiame Komisijos komunikate dėl MLOŽ
remiamasi ilgamečio ES darbo šioje srityje rezultatais ir Europos
lyčių lygybės instituto (EIGE)[7]ataskaita.
Taip pat naudojamasi aukšto lygio apskrito stalo susitikimo dėl MLOŽ[8]rezultatais,
pilietinės visuomenės, tarptautinių organizacijų,
akademinių ir lygybės užtikrinimo institucijų indėliu
į viešąsias konsultacijas[9]
ir ES vyrų ir moterų lygių galimybių patariamojo komiteto[10]raštu pateikta nuomone.
Komunikatas aprėpia vidaus ir išorės politikos sritis, jame laikomasi
holistinio, integracinio metodo ir ypač pabrėžiama prevencijos
svarba. 2. Geriau
suprasti MLOŽ problemą ES UNICEF duomenimis[11], šiuo metu pasaulyje
gyvena daugiau negu 125 milijonai MLOŽ patyrusių moterų.
Daugiausia šių procedūrų atliekama Vakarų, Rytų ir
Šiaurės Rytų Afrikoje, kai kuriose Azijos ir Artimųjų
Rytų šalyse; taip pat visame pasaulyje gyvenančioms išeivėms iš
šių regionų. Europoje dažniausiai minimas šio reiškinio aukų
skaičius – 500 000[12].
Sunku įvertinti, kiek yra
mergaičių, kurioms gresia šis pavojus.
Galima manyti, kad pavojus dažniausiai gresia mergaitėms, emigravusioms iš
šalies, kurioje atliekamas MLOŽ, taip pat mergaitėms, kurių abu
tėvai ar vienas iš jų yra kilę iš tokios šalies[13]. Vis dėlto norint
nustatyti tikslesnius rizikos veiksnius, reikia atsižvelgti ir į kitus
faktorius, tokius kaip tėvų elgesio ar įsitikinimų
pokyčiai po migracijos. MLOŽ paplitimas ES valstybėse narėse[14] Šalis || Paskelbimo metai || Moterų, kurioms atliktas MLOŽ, skaičius || Mergaičių, kurioms gresia MLOŽ, skaičius || Teismus pasiekusių baudžiamųjų bylų skaičius[15] Belgija || 2011 || 6 260 || 1 975 || Danija || || Nėra duomenų || 1 Vokietija || 2007 || 19 000 || 4 000 || Airija || 2011 || 3 170 || Nėra || Ispanija || || Nėra duomenų || 6 Prancūzija || 2007 || 61 000 || Nėra || 29 Italija || 2009 || 35 000 || 1 000 || 2 Vengrija || 2012 || 170 – 350 || Nėra || Nyderlandai || 2013 || 29 210 || 40 – 50 kiekvienais metais || 1 Švedija || || Nėra duomenų || 2 JK || 2007 || 65 790 || 30 000 || Be to, nėra
pakankamai duomenų apie tai, kokiomis aplinkybėmis žalojamos ES
gyvenančios mergaitės. XX a. aštunto dešimtmečio pabaigoje
ir devinto dešimtmečio pradžioje kelios bylos, nagrinėtos
Prancūzijos teismuose[16]
, suteikė duomenų apie Prancūzijos teritorijoje atliekamus
žalojimus. Gali būti, kad paskelbus nuosprendžius mergaičių
tėvams ir žalotojams[17]
, mergaičių šeimų nariai nutarė jas žaloti jų
kilmės šalyse arba tose ES valstybėse narėse, kurių
teisės aktai ar jų įgyvendinimas ne tokie griežti. Iš
nesenų teismų bylų ES matyti, kad žalojimas atliekamas ir
užsienyje (Italijos, Ispanijos, Danijos ir Švedijos bylos), ir pačioje ES
(Ispanijos ir Prancūzijos bylos). Tikslas Geriau suprasti MLOŽ problemą ES. Veiksmai Europos Komisija: –
kreipsis į Europos lyčių
lygybės institutą prašydama sukurti bendrą MLOŽ paplitimo tyrimo
metodologiją ir rodiklius siekiant įvertinti MLOŽ patyrusių ir
pavojuje esančių moterų ir mergaičių skaičių
ES, –
įvertins MLOŽ socialinės apklausos ir MLOŽ
kiekybinių bei kokybinių tyrimų galimybę, –
skatins valstybes nares, įgyvendinant JT
Pekino veiksmų platformą, imtis tolesnių ES veiksmų ir
parengti konkrečius MLOŽ rodiklius. 3. Skatinti
tvarius socialinius pokyčius, užkertančius kelią MLOŽ 3.1. Skatinti tvarius socialinius
pokyčius, užkertančius kelią MLOŽ MLOŽ yra giliai įsišaknijusi
socialinė norma, verčianti šeimas paklusti kitų visuomenės
narių lūkesčiams. Ji susijusi su socialiniu moters lytiškumo
valdymu bei su įvairiausiais įsitikinimais ir baimėmis.
Nepaisant sunkių trumpalaikių ir ilgalaikių fizinių bei
psichologinių žalojimo padarinių, dažnai jis atliekamas tikint, jog
mergaitėms tai naudinga. Kalbant apie migrantus, tai gali būti ir
būdas išlaikyti ryšius su kilmės šalimi, išsaugoti
kultūrinį tapatumą. MLOŽ – intymus klausimas, kuris net jį
atliekančiose bendruomenėse iki šiol dažnai tebėra užginta tema.
Todėl ypač svarbu atsižvelgti į šios problemos
sudėtingumą. Šios srities teisės aktų sistema ir
jų įgyvendinimas būtini, bet norint užtikrinti, kad
būtų atsisakyta MLOŽ, jų nepakanka. Reikia, kad
pasikeistų atitinkamų bendruomenių nuostatos ir
įsitikinimai. Keleto projektų, finansuotų pagal ES „Daphne“
programas[18]
, rezultatai rodo, kad reikia bendradarbiauti su nukentėjusiomis
bendruomenėmis ir prašyti jų pagalbos kuriant bei įgyvendinant
informuotumo didinimo priemones. Šios priemonės turi įtraukti vyrus
ir moteris, religinius ir bendruomenės lyderius, gerbiamus ir
įtakingus įvairių bendruomenių atstovus, jaunus ir senus
žmones, aukas, kurios sutinka apie tai kalbėti. Įgyvendinant
priemones reikia remtis esamu nukentėjusių gyventojų
pasipriešinimu MLOŽ ir susieti ES su gyventojų kilmės šalimis. Neseniai pateiktoje ataskaitoje[19] nurodyta, kad MLOŽ
dažniau atliekamas skurdžiai gyvenančiose arba menkesnio išsilavinimo
žmonių šeimose. Todėl įgyvendinant priemones, skirtas
užtikrinti, kad būtų atsisakyta šios procedūros, labai svarbu
suteikti moterims galių gauti informaciją ir pačioms priimti
pagrįstus sprendimus, susijusius su jų ir jų vaikų
gyvenimu. 3.2. Skatinti
tarpdisciplininį bendradarbiavimą Manoma, kad žalojimo pavojus gali grėsti
tūkstančiams ES gyvenančių mergaičių. Su jomis
bendrauja įvairūs specialistai, ypač dirbantys sveikatos
apsaugos, švietimo, vaiko apsaugos, socialinių paslaugų, teisingumo,
imigracijos ir prieglobsčio suteikimo srityse. Kad jie galėtų
užtikrinti tinkamą apsaugą ir paramą, reikalingas tarpdisciplininis
bendradarbiavimas, grindžiamas patikimomis žiniomis apie MLOŽ. Šių
sričių darbuotojai, atsižvelgdami į savo vaidmenį ir
atsakomybę, turėtų sugebėti nustatyti, kurioms
mergaitėms ir moterims gresia MLOŽ pavojus ir kurioms atliktas MLOŽ, ir
pranešti apie tai atitinkamoms institucijoms, kad galima būtų
pasitelkti tinkamas apsaugos priemones ir suteikti joms paramą. Kad
būtų galima tai pasiekti, smurto dėl lyties temą,
įskaitant MLOŽ, reikia įtraukti į visų profesijų,
kurių atstovams gali tekti bendrauti su nukentėjusiomis
bendruomenėmis, rengimo programas. Reikia parengti mokomąją ir
praktinę medžiagą, užtikrinti šioje srityje dirbančių NVO
paramą ir įdiegti veiksmingą įvairių sričių
specialistų bendradarbiavimo procedūrą. Ypač svarbu sukurti
aiškias profesinės paslapties saugojimo ir atskleidimo sąlygų
gaires. Vis didesnį nerimą pasaulyje kelia MLOŽ,
kurį atlieka gydytojai. Kai kurios NVO taip pat siūlo
nagrinėti klausimą dėl pakartotinės infibuliacijos[20], kuri moterims, joms
pačioms arba jų šeimos nariams prašant, po gimdymo atliekama
ligoninėje, nors ES teisės aktai ją draudžia. Be to, MLOŽ patyrusios moterys dažnai
patiria ir kitokių rūšių smurtą, tokį kaip
ankstyva, vaikų ar priverstinė santuoka arba smurtas šeimoje.
Būdamos migrantės ir kartais priklausomos nuo vyro, tėvo ar
kitų šeimos narių, jos gali būti ypač pažeidžiamos.
Valstybės narės skatinamos, kai tinkama, sudaryti šioms moterims
galimybių gauti socialinės apsaugos išmokas bei paslaugas bei
naudotis švietimo paslaugomis. Daugumai MLOŽ patyrusių
mergaičių ir moterų reikia padėti įveikti
procedūros sukeltus trumpalaikius ir ilgalaikius padarinius. Jų
poreikiai skiriasi ir priklauso nuo amžiaus ir padėties. Suteikus moterims
tinkamą pagalbą, jos geriau suvoks šios procedūros žalą
sveikatai. Kai kuriose valstybėse narėse (pavyzdžiui, Belgijoje,
Prancūzijoje, Italijoje, Švedijoje ar JK[21])
įkurti sveikatos centrai, skirti rūpintis MLOŽ aukomis; juose
teikiamos daugiausiai ginekologijos paslaugos, ypač nėščioms
moterims. Tačiau atrodo, kad trūksta paslaugų teikiamų
pagal holistinį metodą, pavyzdžiui, psichologinės ar psichoseksologinės
pagalbos ar pagalbos po traumų. Valstybės narės skatinamos geriau
informuoti sveikatos priežiūros darbuotojus apie MLOŽ (jo nustatymą,
prevenciją, gydymą, tinkamą sveikatos priežiūrą
nėštumo ir gimdymo metu), ir tolesnį sveiko vaiko stebėjimą.
Medicinos darbuotojai skatinami tinkamai pranešti apie MLOŽ, visų pirma
šiam tikslui naudotis PSO tarptautine ligų klasifikacija. Tikslas Parengti
veiksmingas prevencijos ir paramos aukoms priemones, be kita ko keičiant
socialines normas ir suteikiant moterims galių. Veiksmai Europos Komisija: –
– vykdydama būsimą Teisių,
lygybės ir pilietybės programą skatins mokymo modulių,
tarpdisciplininių gairių ir procedūrų kūrimą. Jie
bus skirti atitinkamiems specialistams, siekiant užkirsti kelią MLOŽ ir
teikti paramą jo aukoms, –
– skatins valstybes nares stiprinti vaiko apsaugos
sistemas, užtikrinant geresnį įvairių tarnybų
bendradarbiavimą ir jų koordinavimą, geriau jas integruoti ir
parengti esamiems ar galimiems prievartos prieš vaikus, įskaitant MLOŽ,
klausimams spręsti, –
– toliau vykdydama ES „Daphne“ programą,
naudos visas naujosios ES Teisių, lygybės ir pilietybės
programos[22]
teikiamas galimybes finansuoti NVO rengiamą veiklą, kuria siekiama
užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir vaikus, o taip pat informuoti
vaikus apie jų teises ir puoselėti pagarbą jų teisei
būti išgirstiems, –
– toliau vykdydama Mokymosi visą gyvenimą
ir „Veiklaus jaunimo“ programas, visapusiškai naudos programą „Erasmus +“
ir kitas Europos finansavimo priemones, siekdama, kai tinkama, didinti
mokytojų, švietimo darbuotojų, šeimų ir bendruomenių
narių, ir pirmiausia tėvų, informuotumą bei skatinti keisti
požiūrį. Veikla gali būti skirta suteikti jaunoms
migrantėms galių, gerinti mokytojų ir kitų
specialistų, kuriems gali tekti bendrauti su nukentėjusiomis
bendruomenėmis, rengimą ir užkirsti kelią smurtui prieš moteris, –
– skatins vykdyti būsimo Prieglobsčio ir
migracijos fondo remiamus veiksmus, kuriais siekiama suteikti galių
migrantėms moterims ir mergaitėms bei skatinti jų
integraciją į priimančiąją visuomenę, –
– įtrauks smurtą dėl lyties,
įskaitant MLOŽ, į būsimą veiklą, susijusią su ES
vaiko apsaugos sistemų gairėmis, –
– su migrantais dirbantiems medicinos darbuotojams
parengs konkrečius mokymo modulius, kuriuose bus aptariami ir su MLOŽ
susiję klausimai. 4. Teikti
paramą valstybėms narėms, kad būtų veiksmingiau
baudžiama už MLOŽ JT rezoliucijoje „Stiprinti visuotines
pastangas, skirtas moters lytinių organų žalojimui panaikinti“[23] valstybės
raginamos priimti ir įgyvendinti MLOŽ draudžiančius teisės
aktus. Visose ES valstybėse už MLOŽ baudžiama
arba pagal bendrąją baudžiamąją
teisę, arba laikantis konkrečių baudžiamosios teisės
nuostatų[24].
Dažnai taikomas eksteritorialumo principas, pagal kurį galima
patraukti baudžiamojon atsakomybėn dėl užsienyje atliekamo MLOŽ, jei
auka ir (arba) procedūrą atliekantis (-tys) ar
planuojantis (-tys) asmuo (asmenys) yra tiriančiosios šalies
piliečiai. Vis dėlto teismuose su MLOŽ
susijusių baudžiamųjų bylų pasitiko retai, daugiausia
dėl to, kad aukos atsisako teikti skundus. Trūksta ir pakankamai
patirties bei išmanymo turinčių tarnybų, teikiančių
paramą į jas besikreipiančioms aukoms. Profesinės
paslapties saugojimo reglamentai bei procedūrų, pagal kurias
būtų galima nukreipti į pagalbos tarnybas MLOŽ patyrusias
mergaites arba mergaites, kurioms gresia MLOŽ, trūkumas taip pat trukdo
tolesniam aukų stebėjimui. Atrodo, kad ypač svarbu yra priimti
tinkamus teisės aktus, veiksmingai traukti baudžiamojon atsakomybėn
ir skelbti nuosprendžius MLOŽ atliekantiems tėvams bei žalotojams: taip
galima atgrasyti tėvus nuo dukterų žalojimo ir padėti jiems
atsispirti šeimos bei bendruomenės spaudimui. Esama priežasčių nagrinėti ir
nacionalinius teisės aktus, ir atitinkamus teismų nuosprendžius, nes
juose galima rasti įžvalgų svarbiausiais su MLOŽ susijusiais
teisiniais klausimais. Pavyzdžiui, neseniai Ispanijoje tėvai nubausti už
dukters žalojimą, atliktą prieš jai atvykstant į Europą.
Nagrinėjant bet kokią baudžiamąją bylą, visą
laiką (nuo pradinio tyrimo iki nuosprendžio paskelbimo) pirmiausia turi
būti atsižvelgiama į vaiko interesus, kad vaikas
nenukentėtų dvigubai – pirmiausia dėl MLOŽ, paskui dėl to,
kad liks be tėvų globos. Tikslas Remti valstybių narių teisės aktų, kuriais
draudžiamas MLOŽ, vykdymą. Veiksmai Europos Komisija: –
– siekdama nustatyti, kokie ES lygmens veiksmai
sukurs papildomą vertę, analizuos su MLOŽ susijusius baudžiamosios
teisės aktus ir teismuose nagrinėjamas bylas ir rengs valstybių
narių keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, –
– naudodamasi tinkamomis platformomis, platins
teisininkams turimą mokomąją medžiagą; –
– užtikrins nusikaltimų aukų teises,
nustatytas direktyvoje dėl nusikaltimų aukų teisių[25], pirmiausia teisę
naudotis bendrosios ir specialiosios pagalbos tarnybų paslaugomis. 5. Užtikrinti rizikos grupei priklausančių
moterų apsaugą ES teritorijoje ES Priskyrimo direktyvoje[26] užtikrinama
moterų, pagrįstai bijančių persekiojimo arba prievarta
atliekamo MLOŽ, teisė į tarptautinę apsaugą. Ši
teisė galioja ir tėvams, kurie bijo persekiojimo arba patiria
pagrįstą didelės žalos pavojų, jei nesutiks, kad jų
vaikui būtų atliekamas MLOŽ. Peržiūrėtoje Priskyrimo
direktyvoje[27]
sustiprinama MLOŽ bijančių asmenų apsauga. Joje aiškiai
nurodoma, kad turi būti deramai atsižvelgiama į klausimus, susijusius
su prašytojo lytimi, jei šie klausimai susiję su pagrįsta prašytojo
persekiojimo baime. Šiems klausimams priskiriama lytinė tapatybė ir
lytinė orientacija, kurios gali būti siejamos su tam tikromis
teisinėmis tradicijomis ir papročiais, galinčiais, pavyzdžiui,
skatinti lytinių organų žalojimą. Direktyvos dėl tarptautinės apsaugos
suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos naujoje redakcijoje[28] prieglobsčio
suteikimo procedūros nagrinėjamos atsižvelgiant į lyties
aspektą. Konkrečiai, i) visoms prašytojoms turi būti suteikiama
galimybė pradėti prieglobsčio suteikimo procedūrą,
jų atvejai turi būti nagrinėjami individualiai, ir jei reikia,
užtikrinama veiksminga apsauga; ii) atsakingos institucijos turi būti
deramai pasirengusios atsižvelgti į sudėtingus su lyties aspektais
susijusius prašymus; iii) prašytojoms moterims turi būti veiksmingai
užtikrinama galimybė saugioje ir konfidencialioje aplinkoje atskleisti
asmeninius išgyvenimus už prieglobsčio suteikimą atsakingoms
institucijoms ir naudotis itin svarbiomis procedūrinėmis
teisėmis, tokiomis kaip teisė į vertimo paslaugas ir teisines
konsultacijas; iv) kankinimų ir kitokio pobūdžio rimto lytinio,
fizinio ar psichologinio smurto aukoms suteikiama pakankamai laiko ir paramos
pasirengti asmeniniams pokalbiams ir kitiems labai svarbiems procedūros
etapams. Direktyvoje, kuria nustatomos normos dėl
tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija)[29] , nustatomos su
lyties aspektu susijusios priėmimo sąlygos, kurios taikomos ir
bijantiems MLOŽ, tarp jų šios: i) būtinybė laiku nustatyti
specialius visų pažeidžiamų prašytojų moterų poreikius, ii)
nukentėjusių nuo rimtų smurto veiksmų prieiga prie
reabilitacijos tarnybų, teikiančių būtiną
psichologinę ir medicininę pagalbą, iii) suteikiant
apgyvendinimą, atsižvelgiama į lyties aspektą. Europos prieglobsčio paramos biuras
(EASO) gali papildyti šias teisines priemones, skatindamas remtis bendru
požiūriu į su lytimi susijusias problemas ir geriausios praktikos
pavyzdžiais, ypač kiek tai susiję su prieglobsčio tarnybų
darbuotojų mokymu ir informacijos skleidimu kilmės šalyje.
Europos pabėgėlių fondas ir
būsimas Prieglobsčio ir migracijos fondas užtikrina kiekvienai
valstybei narei finansines paskatas padėti tam tikrų kategorijų
žmonėms, tarp jų vaikams ir moterims, kuriems gresia pavojus, savanoriškai
persikelti į tą valstybę narę. Tikslas Užtikrinti moterų, kurioms gresia pavojus, apsaugą remiantis
galiojančių ES teisės aktų dėl prieglobsčio
sistema. Veiksmai Europos Komisija: –
– toliau stebės, kad ES teisės aktų
dėl prieglobsčio sistema būtų laiku perkelta į
nacionalinę teisę ir tinkamai įgyvendinama, užtikrinant
moterų, kurioms gresia pavojus, apsaugą, –
– užtikrins, kad EASO kuriamose mokymo
priemonėse ir kilmės šaliai skirtoje informacijoje būtų
atsižvelgiama į lyties aspektą, o kur tinkama, minimas MLOŽ, –
– toliau skatins valstybes nares naudoti
galiojančiose teisinėse priemonėse numatytas finansines paskatas
ir didinti prieglobsčio teikimo srities darbuotojų informuotumą, –
– skatinti valstybes nares, kad jos toliau
naudotų, pradėtų naudoti ar dažniau naudotų finansines
paskatas perkeldamos vaikus ir moteris, kuriems gresia pavojus, įskaitant
ir smurto dėl lyties pavojų, į kitą gyvenamąją
vietą. 6. Siekti,
kad MLOŽ būtų atsisakyta visame pasaulyje ES daug metų aktyviai dalyvavo
tarptautiniame bendradarbiavime dėl MLOŽ atsisakymo. ES indėlis
pasauliniu mastu buvo tvirtas visų šalių įsipareigojimas
uždrausti MLOŽ, taikyti bausmes už jo atlikimą ir imtis tinkamų
veiksmų socialinėms normoms, kuriomis jis grindžiamas, pakeisti.
Pavyzdžiui, ji parėmė JT GA rezoliuciją dėl MLOŽ
atsisakymo[30]
ir 2012 m. palaikė Afrikos grupę JT Žmogaus Teisių
Taryboje, dar tvirčiau užtikrindama rezoliucijos įsipareigojimų
vykdymą. Be to, Europos Sąjunga per savo ryšius su
ES nepriklausančiomis šalimis ir įvairiuose tarptautiniuose forumuose
skatina visame pasaulyje stiprinti moterų ir mergaičių,
kurioms gresia MLOŽ pavojus, tarptautinę apsaugą. ES veiksmai dėl MLOŽ už Europos ribų
yra grindžiami konkrečiais ES politiniais įsipareigojimais ir
gairėmis (ES gairės dėl smurto prieš moteris, ES strateginė
programa ir veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje,
šalims skirtos žmogaus teisių strategijos, atitinkamose šalyse
pabrėžiant MLOŽ atsisakymo svarbą). MLOŽ prevencija ir bendradarbiavimas
šioje srityje įtrauktas į Kotonu susitarimą – plačiausio
masto ES ir 79 Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės
šalių partnerystės susitarimą. Be to, pagrindines MLOŽ
priežastis siekiama šalinti, ES paramą teikiant bendresniems vystymosi
tikslams, įskaitant lyčių lygybę ir galių moterims
suteikimą, ypač mergaičių ir moterų švietimą,
jų žmogaus teisių ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos
tikslams. Nuo 2006 iki 2012 m. ES finansavimas –
apie 8 mln. EUR – skirtas 18 šalių vykdomiems 17 su MLOŽ
susijusių projektų; parama suteikta pilietinės visuomenės
organizacijoms ir vyriausybėms, taip pat JT organizacijoms, ypač
UNICEF. Egzistuoja bendra teigiama tendencija: 28
šalyse, kuriose MLOŽ labiausiai paplitęs, jo palaipsniui atsisakoma.
Šiuo metu 42 šalys yra priėmusios konkrečius MLOŽ smerkiančius
įstatymus. Šioje srityje didžiausią poveikį turėjo tvirtas
atitinkamų vyriausybių požiūris. Labai didelį vaidmenį
suvaidino regioninės organizacijos, ypač Afrikos Sąjunga (AS).
33 šalių ratifikuotame AS Protokole dėl moterų teisių
numatyta būtinybė imtis visų reikalingų teisinių ir
kitokių priemonių dėl MLOŽ atsisakymo, įskaitant
visuomenės informuotumo didinimą, uždraudimą sankcijomis
grindžiamomis teisinėmis priemonėmis ir paramą aukoms. ES ir toliau imsis veiksmų, kad
būtų atsisakyta MLOŽ, vadovaudamasi užfiksuotais geriausios pažangos
užtikrinimo praktikos pavyzdžiais. Istoriniai ir naujausi pasaulio viešosios
nuomonės pasikeitimai padės ES paskatinti pasaulio gyventojus
ryžtingai kovoti su MLOŽ. Duomenys rodo, kad susiejus MLOŽ su galių
suteikimu mergaitėms ir moterims, su švietimu, su jų lytine ir
reprodukcine sveikata ir su ankstyvų, vaiko bei priverstinių
santuokų prevencija, žalojimo atsisakoma greičiau. Tikslas Skatinti MLOŽ
atsisakymą visame pasaulyje ir stiprinti ne ES šalyse gyvenančių
moterų, kurioms gresia jo pavojus, apsaugą. Veiksmai Europos Komisija ir
Europos išorės veiksmų tarnyba: –
– įtrauks MLOŽ temą į ES metinius
dialogus su atitinkamų šalių partnerių pilietinės
visuomenės organizacijomis, –
– parengs ES misijų atitinkamose šalyse
partnerėse vadovams rekomendaciją dėl MLOŽ, –
įtrauks MLOŽ į lyties klausimų ir
vaiko teisių mokymus ES darbuotojams, dirbantiems ES delegacijose tose
šalyse, kuriose paplitęs MLOŽ, –
– rems regioninę kampaniją dėl MLOŽ
atsisakymo, –
– glaudžiai bendradarbiaudamos su Afrikos
Sąjunga ir JT Afrikos grupe, toliau kurs visuotinės kovos prieš MLOŽ
stiprinimo iniciatyvas, –
– kai reikia, toliau rems nacionalinių
teisės aktų dėl MLOŽ tobulinimą, –
– toliau palaikys viešųjų
įstaigų ir pilietinės visuomenės organizacijų
pajėgumų stiprinimo iniciatyvas, –
– nesiliaus nagrinėti su MLOŽ susijusių
klausimų politikos, žmogaus teisių ir strategijų dialoguose su
atitinkamomis šalimis partnerėmis, įskaitant tas, kurių
gyventojų sveikatos klausimai yra bendradarbiavimo objektas, –
– per savo ryšius su ES nepriklausančiomis
šalimis ir įvairiuose tarptautiniuose forumuose toliau skatins visame
pasaulyje stiprinti moterų ir mergaičių, kurioms gresia MLOŽ
pavojus, apsaugą. 7. Įgyvendinimas,
tikrinimas ir vertinimas Siekiant užtikrinti sparčią
pažangą ir pasiekti šiame komunikate numatytus tikslus, Komisijos
vidaus tarnybų lyčių lygybės grupės ad hoc grupė
apžvelgs, įvertins ir stebės šiame komunikate numatytus veiksmus ir
kasmet pateiks įvykdytų priemonių ataskaitą. Praėjus dvejiems
metams po komunikato priėmimo, Komisija įvertins įgyvendintas
priemones ir nutars dėl tolesnių veiksmų. Kartu su šia vidine stebėsena, Europos
Komisija reguliariai konsultuosis su NVO ir aktyviai veikiančiais šios
srities ekspertais. Nevyriausybinių organizacijų vaidmuo šioje
srityje iš tiesų buvo ir išlieka pagrindinis: užtikrinti
mergaičių, kurioms gresia pavojus, apsaugą, rengti
specialistų mokymus, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes
didinti nukentėjusių bendruomenių informuotumą, kaupti žinias,
medžiagas ir geriausios praktikos pavyzdžius, reikalauti įtraukti šį
klausimą į politikos formuotojų darbotvarkę ir tiesti
tiltus tarp Europos bei kilmės šalių. Visoje ES nevyriausybinėms
organizacijoms kyla panašių problemų, joms reikia suteikti galimybių
keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, bendrai kurti
projektus ir veiklos metodus bei atlikti veiklos tarpusavio
įvertinimą. Tikslas Įgyvendinti
komunikate numatytus veiksmus ir užtikrinti tolesnį dėmesį šiam
klausimui. Veiksmai Europos Komisija: –
– stebės šiame komunikate numatytų
veiksmų atlikimą laiku ir kasmet apytikriai vasario 6 d.,
Tarptautinę visiško MLOŽ netoleravimo dieną, juos įvertins, –
– padės NVO ir ekspertams keistis MLOŽ
atsisakymo patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, –
– ragins ES pirmininkaujančias šalis
įtraukti MLOŽ į ES vyriausiųjų medicinos tarnybų
pareigūnų ir ES vyriausiųjų slaugos tarnybų
pareigūnų susirinkimų darbotvarkes, –
– 2013 m. Europos forume dėl vaiko
teisių surengs seminarą apie MLOŽ, –
– įtrauks MLOŽ į 2014 m. neformalios
valstybių narių vaiko teisių ekspertų grupės
darbotvarkę. 8. Išvada Šiuo komunikatu dėl MLOŽ Europos Komisija
ir Europos išorės veiksmų tarnyba dar kartą patvirtina įsipareigojimą
kovoti su smurtu prieš moteris ir atsisakyti MLOŽ ES viduje ir už jos
ribų, pripažindamos, kad reikia atsižvelgti į
nukentėjusių bendruomenių ES ir jų kilmės šalių
ryšius. ES ir
ateityje nagrinės šį klausimą ir palaikys visus aktyvius
ilgamečius šios srities veikėjus, ypač tarptautines
organizacijas, valstybes nares ir NVO. Atsižvelgdama į tai, kad MLOŽ turi
įvairių apraiškų, ES ir toliau kurs strategijas bei
įgyvendins priemones, kurioms reikia tarpdisciplininių sprendimų
ir glaudaus bendradarbiavimo su bendruomenėmis, kuriose atliekamas MLOŽ. [1] Pasaulio Sveikatos organizacijos (PSO) apibrėžimas. [2] Tarybos išvados dėl kovos su smurtu prieš moteris
ir paramos paslaugų smurto šeimoje aukoms teikimo, patvirtintos
2012 m. gruodžio 6 d. [3] JT GA Rezoliucija 67(146), priimta 2012 m. gruodžio 20
d. [4] COM(2010) 491 galutinis. [5] Direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi
nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos
standartai. [6] COM(2011) 60 galutinis. [7] EIGE 2013. Moters lytinių organų žalojimas
Europos Sąjungoje ir Kroatijoje. [8] Kai kurie aktyviausi pasaulio kovotojai prieš MLOŽ buvo
pakviesti į apskrito stalo susitikimą 2013 m. kovo 6 d.
pasidalyti įžvalgomis ir patarimais . [9] Šių konsultacijų rezultatus rasite adresu: http://ec.europa.eu/justice/newsroom/gender-equality/opinion/130306_en.htm. [10] http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/other-institutions/advisory-comittee. [11] UNICEF, Moters lytinių organų
žalojimas / apipjaustymas. Statistinių duomenų apžvalga ir
pokyčių dinamikos tyrimas, Niujorkas, 2013 m.. [12] Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų lyties
organų žalojimo nutraukimo nuo 2012 06 16 (2012/2684/RSP). Pažymima, kad
ne visos šalys pateikė apytikrius duomenis, ir kad ne visi šie duomenys
yra palyginami. [13] EIGE 2013, Moters lytinių organų žalojimas
Europos Sąjungoje ir Kroatijoje. [14] Šaltinis: EIGE 2013, o Nyderlandų – Exterkate2013 — ,
Moters lytinių organų žalojimas Nyderlanduose. Paplitimas,
incidentų skaičius ir lemiantys veiksniai. Pharos —
Migrantų ir pabėgėlių sveikatos ekspertizės centras. [15] Baudžiamųjų bylų, įskaitant
nuosprendžius, skaičius užfiksuotas iki 2012 m. sausio mėn. [16] EIGE 2012 — Dabartinės MLOŽ padėties ir
tendencijų tyrimų apibendrinimas: šalių ataskaitos. [17] Asmenims (dažniausiai moterims), kurie atlieka MLOŽ. [18] 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimas Nr. 779/2007/EB, 2007–2013 m. laikotarpiui nustatantis smurto
prieš vaikus, jaunimą ir moteris prevencijos ir kovos su juo bei aukų
ir rizikos grupių apsaugos specialiąją programą („Daphne
III“ programa) – Bendrosios programos „Pagrindinės teisės ir
teisingumas“ dalį. Taip pat žr.
http://ec.europa.eu/justice/grants/programmes/daphne/. [19] UNICEF 2013. [20] Pagal PSO apibrėžimą infibuliacija – tai
makšties angos susiaurinimas suformuojant dirbtinį dangalą. Dangalas
formuojamas perpjaunant ir performuojant vidines arba išorines lytines
lūpas, pašalinant arba paliekant klitorį. Makšties anga turi
būti atveriama per lytinius santykius ir gimdymą; ši procedūra
vadinama defibuliacija. Kartais po jos atliekama pakartotinė
infibuliacija. [21] EIGE 2013. [22] COM(2011) 758 galutinis. [23] JT GA Rezoliucija 67/146. [24] BE, DK, IE, ES, IT, CY, AT, SE, UK ir HR galioja
konkrečios nuostatos dėl MLOŽ. [25] Direktyva 2012/29/ES. [26] Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl
trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be
pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems
reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio
būtiniausių standartų. [27] Direktyva 2011/95/ES dėl trečiųjų šalių
piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo prie
tarptautinės apsaugos gavėjų, vienodo statuso
pabėgėliams arba papildomą apsaugą galintiems gauti
asmenims ir suteikiamos apsaugos pobūdžio reikalavimų. [28] Direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo
ir panaikinimo bendros tvarkos. [29] Direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl
tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo. [30] JT GA Rezoliucija 67/146. .