KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Ketvirtoji Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita /* COM/2013/0459 final */
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI
IR TARYBAI Ketvirtoji Moldovos Respublikos vizų
režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita 1. Įvadas 2010 m. birželio 15 d. ES ir
Moldovos Respublika pradėjo dialogą vizų klausimais siekdamos nagrinėti
bevizio režimo į ES keliaujantiems Moldovos Respublikos piliečiams
(toliau – Moldovos piliečiai) sąlygas. 2011 m. sausio 24 d.
Komisija Moldovos Respublikos valdžios institucijoms (toliau – Moldovos
valdžios institucijos) pristatė Vizų režimo liberalizavimo
veiksmų planą (toliau – VRLVP)[1].
VRLVP keturiuose skyriuose (angl. blocks)[2], techniniu požiūriu
susijusiose srityse, nustatyti aiškūs Moldovos Respublikai taikomi
kriterijai siekiant tiek priimti teisės aktus ir nustatyti politikos
programą (1 etapas), tiek veiksmingai juos įgyvendinti (2 etapas). Komisija reguliariai teikia Europos
Parlamentui ir Tarybai VRLVP įgyvendinimo ataskaitas. Moldovos Respublikos
vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo pirmoji
pažangos ataskaita pateikta 2011 m. rugsėjo 16 d.[3] 2011 m. spalio 7 d.
įvyko aukšto rango pareigūnų susitikimas, kuriame pristatyta
pirmoji pažangos ataskaita ir aptarti tolesni proceso etapai. 2011 m. nuo spalio mėn. antrosios
pusės iki lapkričio mėn. pradžios surengti vertinimo pagal VRLVP
2, 3 ir 4 skyrius vizitai, kuriuose dalyvavo ES valstybių narių
ekspertai, lydimi Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau
– EIVT) pareigūnų. Šių ekspertų apsilankymų tikslas – pagal
VRLVP pirmojo etapo kriterijus įvertinti teisės aktų, politikos
bei institucinę sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka Europos ir
tarptautinius standartus. Ekspertų ataskaitos baigtos rengti 2011 m.
gruodžio mėn. Moldovos Respublikos vizų režimo
liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo antroji pažangos
ataskaita paskelbta 2012 m. vasario 9 d.[4] 2012 m. vasario 27 d.
įvyko aukšto rango pareigūnų susitikimas, kuriame pristatyta
antroji pažangos ataskaita ir aptarti tolesni proceso etapai. Moldovos Respublikos vizų režimo
liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo trečioji pažangos
ataskaita paskelbta 2012 m. birželio 22 d.[5] Šioje trečiojoje (paskutinėje)
pirmojo VRLVP etapo pažangos ataskaitoje pateiktas apibendrintas Komisijos
vertinimas, kokią pažangą padarė Moldovos Respublika tenkindama
pirmojo VRLVP etapo kriterijus dėl teisės aktų, politikos ir
institucinės sistemos parengimo. 2012 m. rugpjūčio 3 d. paskelbtas
būsimo vizų režimo liberalizavimo Moldovos Respublikos
piliečiams galimo poveikio migracijai ir saugumui Europos Sąjungoje
vertinimas[6],
Komisijos atliktas dalyvaujant atitinkamoms ES agentūroms ir
suinteresuotiesiems subjektams. Remdamasi šiomis ataskaitomis Taryba
2012 m. lapkričio 19 d. priėmė išvadas, kuriose
pritarė Komisijai, kad Moldovos Respublika patenkino visus pirmojo
etapo kriterijus pagal Vizų liberalizavimo veiksmų planą. Po
to pradėtas antrojo etapo kriterijų vertinimas. 2013 m. sausio 28 d. aukšto rango
pareigūnų susitikime aptarti tolesni antrojo etapo veiksmai ir pasirengimas
vertinimo vizitams. 2013 m. vasario 18–kovo 15 d. surengti nauji vertinimo
vizitai pagal visus keturis VRLVP skyrius. Per šiuos vertinimo vizitus
atliktas kaip niekad plataus masto ir išsamus vertinimas, trukęs keturias
savaites; jį atliekant dalyvavo 12 ekspertų iš ES valstybių
narių, lydimų Komisijos ir EIVT pareigūnų. Šių ekspertų apsilankymų
tikslas – įvertinti, kiek tenkinami antrojo VRLVP etapo kriterijai ir kiek
įgyvendinta Europos ir tarptautinius standartus atitinkanti teisės
aktų, politikos ir institucinė sistema. Daugiau dėmesio skirta
tokioms sritims, kaip antai kova su diskriminacija, mažumų integracija ir kova
su prekyba žmonėmis; kai kurios iš jų taip pat minimos 2012 m.
lapkričio 19 d. Tarybos išvadose. Ekspertų ataskaitos baigtos rengti 2013 m. gegužės mėn. Moldovos
Respublika pažadėjo atsižvelgti į šiose ataskaitose pateiktas
rekomendacijas pagal savo 2013 m. gegužės mėn. pabaigoje parengtą
atnaujintą nacionalinį veiksmų planą. Įsitikinta, kad Vizų režimo
liberalizavimo veiksmų planas yra svarbi reformas skatinanti
priemonė, padėjusi Moldovos Respublikai nuo 2010 m. nuosekliai
vykdyti struktūrines reformas. 2012 m. lapkričio mėn.
užbaigus pirmąjį VRLVP etapą pripažinta, kad šalyje sukurta reikiama
teisės aktų ir politikos sistema. Šioje ataskaitoje siekiama apžvelgti teisės
aktų ir institucinės sistemos įgyvendinimo padėtį,
institucijų darbą ir tarpinstitucinio koordinavimo
lygį. Komisija parengė šią pažangos ataskaitą remdamasi
2013 m. vasario–kovo mėn. vykusiais vizitais, per kuriuos
atliktas visapusiškas vertinimas, įskaitant valstybių narių
ekspertų šiuo tikslu parengtas ataskaitas ir papildomą
informaciją, gautą ES ir Moldovos Respublikos jungtinio 3-iojo
pakomitečio darbe[7]
ir per ES ir Moldovos Respublikos dialogą žmogaus teisių klausimais (abu
susitikimai įvyko 2013 m. balandžio mėn.). Itin daug
dėmesio skirta tam, kad įvykdytos reformos ir pasiekti rezultatai
būtų tvarūs – to siekiama, be kita ko, tinkamai skiriant
darbuotojus ir finansavimą. Ataskaitoje taip pat vertinama, kiek
Moldovos Respublika įvykdė 2012 m.
rugpjūčio mėn. poveikio vertinimo ataskaitoje[8] jai pateiktas rekomendacijas. 2. Vizų režimo
liberalizavimo veiksmų plano keturių skyrių įgyvendinimo
vertinimas 1 skyrius. Dokumentų,
įskaitant biometrinius duomenis, saugumas a) VRLVP kriterijai ·
Pamažu pereinama prie ICAO standartus
atitinkančių biometrinių pasų išdavimo (taip pat Moldovos
konsulinėse įstaigose užsienio valstybėse), o šių standartų
neatitinkantys pasai laipsniškai keičiami Nuo 2011 m. sausio mėn.
Moldovos Respublikoje išduodami tik biometriniai pasai (paprasti, diplomatiniai,
tarnybiniai pasai ir pasai asmenims be pilietybės), diegiant principą
„vienas pasas, vienas dokumentas“. 2012 m. gruodžio 31 d. apyvartoje
buvo 2 514 335 Moldovos Respublikos piliečių pasai, 487 745
(19,3 proc.) iš jų biometriniai. Ne biometrinius pasus visiškai panaikinti
numatyta iki 2020 m. pabaigos. Nuo 2012 m. sausio 1 d. užsienyje
gyvenantys Moldovos piliečiai gali teikti Moldovos Respublikos
diplomatinėms atstovybėms ir konsulinėms įstaigoms prašymus
išduoti biometrinius pasus. Visos be išimties užsienyje veikiančios
Moldovos Respublikos ambasados ir konsulinės įstaigos aprūpintos
specialia įranga, kad galėtų rinkti asmenų,
prašančių išduoti pasus, biometrinius duomenis. Naujasis biometrinis
pasas, kuriame įdiegtos įvairios ICAO rekomenduojamos apsaugos priemonės[9], atitinka ICAO standartus. Nuo 2013 m. sausio 2 d. valstybės
informacinių išteklių centras „Registru“ (CSIR Registru, toliau – Registru)
naudoja nuosavus pagrindinio ir viešojo rakto sertifikatus. 2012 m.
rugsėjo 28 d. Moldovos valdžios institucijos paprašė leisti
prisijungti prie ICAO Viešojo rakto katalogo (toliau – ICAO PKD).
2013 m. pradžioje parengtas Informacinių technologijų ir
komunikacijos ministerijos įsakymas Registru sumokėti
vienkartinį prisijungimo prie ICAO PKD registracijos mokestį. Registru
knygelių su integruotu lustu pirkimo sutarties pasirašymas su 2012 m.
sausio mėn. užbaigto konkurso nugalėtoju atidėtas iki
2013 m. vasario mėn. dėl teisinio užginčijimo,
kurį Moldovos Respublikos Aukščiausiasis Teismas atmetė. Konkurso
nugalėtojas sutartį su Registru turėtų pasirašyti 2013 m.
vasarą. ·
Prašymų išduoti pasus, asmens
tapatybės korteles ir kitus pagrindinius dokumentus teikimo, šių
dokumentų išdavimo konkretiems asmenims ir skirstymo procesas atitinka griežtas
sąžiningumo ir saugumo normas Registru pavesta išduoti
kelionės ir tapatybės dokumentus. Visi Civilinės
būklės tarnybos skyriai yra kompiuterizuoti ir saugiu ryšio kanalu
susieti su automatizuota informacine sistema – Valstybės gyventojų
registru. Gimimo, santuokos, mirties, ištuokos, vardo ir pavardės keitimo
liudijimai išduodami vienodos nustatytos formos ir naudojant tas pačias
apsaugos priemones[10]. Prašymai išduoti kelionės dokumentus ir valstybės
piliečio tapatybės korteles teikiami 49 teritoriniuose ir regioniniuose
Registru skyriuose. Šiuose skyriuose daugiausia tikrinama, ar pateikti
tikslūs duomenys ir tinkamai užpildyti prašymai, ir kartu su Vidaus
reikalų ministerija atliekami tikrinimai (ne elektroninėmis
priemonėmis) dėl įstatymų pažeidimų,
baudžiamųjų bylų ir nusikaltimus įvykdžiusių
asmenų. Atrodo, kad galimybių vienam asmeniui naudotis
keliomis tapatybėmis esama išties nedaug, nes veikia Valstybės
gyventojų registras, kuriame saugoma daug duomenų apie kiekvieną
Moldovos pilietį. Pasuose naudojant biometrinius duomenis dokumento
turėtojo tapatybė „įšaldoma“ ir jos neįmanoma pakeisti. Registru iš
tiesų stengiasi, kad jo darbuotojai turėtų kiek įmanoma
mažiau progų korupcijai, be kita ko, darbuotojų pareigos ir
užduotys yra aiškiai atskirtos, prašymus teikiantys asmenys pas pareigūnus
siunčiami atsitiktine tvarka, pateiktus prašymus peržiūri bent trys
pareigūnai, o mokesčiai sumokami bankomatu (ATM). Kadangi prašymai patikrinami
kelis kartus, darbuotojams įtraukti į sistemą nesąžiningai
pateiktus prašymus būtų labai sunku. Be to, Civilinės būklės tarnyba
parengė savo darbuotojų korupcijos prevencijos ir kovos su ja
strategiją. Joje numatytos priemonės apima neplanuotus tikrinimus, apribotą
prieigą prie duomenų, stebėjimą vaizdo kameromis ir
pajamų, turto bei interesų konfliktų deklaracijų
teikimą. Skelbimai su informacija dėl korupcijos iškabinti kiekviename
prašymus priimančiame teritoriniame skyriuje. Po
to, kai imtasi šių naujų priemonių, 2012 m. atlikus tyrimus
dėl pažeidimų Civilinės būklės tarnybos darbuotojams skirtos
septynios drausminės sankcijos. Padnestrės regiono gyventojai[11] prašymus išduoti dokumentus gali
teikti kuriame nors prie regiono administracinės ribos esančiame skyriuje.
Tokius prašymus nuo 2003 m. liepos 17 d. nagrinėja šeši
nuolatiniai skyriai Moldovos Respublikos teritorijoje ir vienas kilnojamasis punktas;
jų darbas organizuojamas ir svarbiausios procedūros taikomos taip pat,
kaip ir visoje Moldovos Respublikos teritorijoje. Tie asmenys, kurie turi tik
Padnestrės regiono de facto valdžios institucijų išduotus
dokumentus, savo civilinės būklės dokumentus gali užregistruoti Moldovos
valdžios institucijose pateikdami jų nuorašus Civilinės
būklės tarnybai, kurioje šie duomenys įtraukiami į Valstybės
gyventojų registrą. Tada Civilinės būklės tarnyba išduoda
asmeniui dokumentą, suteikiantį teisę gauti Moldovos pasą. Įstatymų
yra nustatyta speciali Padnestrės regiono de facto valdžios
institucijų išduotų pagrindinių dokumentų pripažinimo tvarka.
Asmens tapatybė gali būti nustatyta iš turėtų Moldovos
Respublikos tapatybės ar kelionės dokumentų arba remiantis
šeimos duomenų įrašais. Patikrinti asmens tapatybę dažnai būna
gana lengva, nes yra išlikę duomenų įrašai iki 1992 m. Norint
nustatyti Padnestrės regione 1992 m. ar vėliau gimusio asmens
tapatybę ir teisę būti Moldovos Respublikos piliečiu reikia
ištirti jo tėvų, brolių ir seserų duomenų įrašus ir
nustatyti giminystės ryšį. Be to, asmens tapatybę galima pakankamai
patikimai nustatyti sutikrinant duomenis su šeimos narių duomenų
įrašais Valstybės gyventojų registre. ·
Apie pamestus ir pavogtus pasus skubiai ir
sistemingai pranešama Interpolui ir jo LASP duomenų bazei Nuo 2011 m. spalio mėn. taikomi
procesai, pagal kuriuos visa informacija apie pamestus ir pavogtus pasus kas
penkios minutės iš Registru perduodama Nacionaliniam centriniam
policijos biurui, kuris palaiko ryšį su Interpolu. Nacionalinis centrinis policijos
biuras taip pat kasdien siunčia šią informaciją Interpolui per
savo elektroninę tikralaikio ryšio sistemą. Pamesti ir pavogti pasai
neskiriami. Sienos perėjimo punktuose veikia prieiga prie Interpolo
pamestų ir pavogtų pasų duomenų bazės. Palyginti su
tuo, kiek pasų gaminama, jų pametama labai daug. 2011 m. gauti
pranešimai apie 29 946 pamestus pasus, o pagaminti 261 259 pasai;
atitinkami 2012 m. skaičiai yra 32 343 ir 260 393. Nuo 2011 m.
spalio mėn. 15 603 iš dingusių pasų buvo rasti ir
sugrąžinti. ·
Su ES reguliariai keičiamasi pasų
pavyzdžiais ir bendradarbiaujama siekiant dokumentų saugumo ES
valstybėms narėms kiekvienais metais per specialų ryšio kanalą
pranešama apie naujo pavyzdžio Moldovos Respublikos pasus, be to, nuo 2009 m.
Moldovos Respublika prisijungė prie Europos Sąjungos Tarybos autentiškų
tapatybės ir kelionės dokumentų internete viešo registro (toliau
– PRADO). Duomenys PRADO sistemoje paskutinį
kartą atnaujinta 2011 m. liepos 1 d., kai į ją
įtraukti naujieji Moldovos biometrinių pasų apsaugos
priemonių pavyzdžiai. 2012 m. gruodžio mėn. atsiųsti 65
nauji pavyzdžiai su Moldovos diplomatinių ir tarnybinių biometrinių
pasų apsaugos priemonėmis. 2012 m. Pasienio policijos
departamento Dokumentų ekspertizės skyrius per Užsienio reikalų
ir Europos integracijos ministeriją gavo ES valstybių narių
kelionės dokumentų pavyzdžius (62 egzempliorius). b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos ·
Nustatyti ir taikyti proporcingas, veiksmingas
ir atgrasomas sankcijas asmenims, pripažintiems kaltais dėl savo pasų
pardavimo arba skolinimo. Moldovos Respublikos baudžiamojo kodekso 361
straipsnyje jau yra nustatytos sankcijos už oficialių dokumentų
padirbinėjimą, suklastotų dokumentų turėjimą,
pardavimą ar naudojimąsi jais. Dėl pametamų ar pavagiamų
pasų Moldovos valdžios institucijos šiuo metu tiria galimybę nustatyti
griežtesnes pasų išdavimo sąlygas apie tokius pasų dingimo
atvejus pranešusiems asmenims. ·
Reguliariai dalytis duomenimis apie pamestus ir
pavogtus biometrinius pasus su ES institucijomis, visų pirma naudojantis Interpolo
pamestų ir pavogtų kelionės dokumentų duomenų baze. Žr. VRLVP kriterijų punktą „Apie
pamestus ir pavogtus pasus skubiai ir sistemingai pranešama Interpolui ir jo
LASP duomenų bazei“ šios ataskaitos 5 p. ·
Stiprinti teisinę ir institucinę
sistemą, susijusią su civiliniu registru, siekiant išvengti
piktnaudžiavimo vardų bei pavardžių ar tapatybės keitimu
siekiant gauti naują pasą. Turėtų būti nustatytos ir
taikomos aiškios vardų bei pavardžių keitimo taisyklės;
turėtų būti stiprinama teisinė ir institucinė sistema,
apimanti veiksmingą kontrolę ir atsekamumo priemones. Kiekvienas
pilietis gali pateikti prašymą pakeisti vardą arba pavardę. Sprendimą
dėl to priima Centrinė civilinės būklės tarnyba
atsižvelgdama į specialaus komiteto nuomonę. Įstatymai neriboja
vardo ar pavardės keitimo atvejų skaičiaus. Gimimo liudijime
įrašytas unikalus asmens kodas nekeičiamas, o pakeitus vardą ar
pavardę nustoja galioti visi asmens turėti kelionės ir
tapatybės dokumentai. Išvykstančių asmenų patikrinimai
kertant sieną atliekami pagal asmens kodą, o pasienio policija gali
naudotis Valstybės gyventojų registru, į kurį įtraukti
visi Moldovos piliečių ankstesni vardai ir pavardės. Veikiant
šiai sistemai kur kas mažiau piktnaudžiaujama vardų ir pavardžių
keitimu. Bendrasis vertinimas (1 skyrius) Esama organizacine struktūra ir procesais užtikrinamas aukšto lygio sąžiningumas ir saugumas dirbant su dokumentais. Civilinės būklės registravimo ir dokumentų išdavimo procesai nuo 2010 m. labai ištobulinti. Veikiančios prašymų teikimo ir dokumentų išdavimo sistemos yra saugios, racionalios ir patogios piliečiams. Platinami ICAO standartus atitinkantys biometriniai pasai, o senųjų tipų pasai sparčiai keičiami naujais. Moldovos Respublikos taip pat prašoma suteikti daugiau informacijos apie didelį pametamų pasų skaičių. Komisijos nuomone, Moldovos Respublika iš esmės tenkina antrojo etapo 1 skyriaus kriterijus. Būtini tolesni veiksmai: · pradėti naudoti knygelę su integruotu lustu, taip įdiegiant tiek išplėstinę prieigos kontrolę (EAC), tiek papildomąją prieigos kontrolę (SAC); · kuo daugiau procesų automatizuoti, panaikinti kelias likusias neautomatizuotas procedūras ir sukurti Registru elektroninę sąsają su Vidaus reikalų ministerija. 2 skyrius. Neteisėta imigracija,
įskaitant readmisiją 2 skyrius, 1 tema. Sienų
valdymas a) VRLVP kriterijai ·
Pasienio kontrolės teisės aktai
efektyviai įgyvendinami atliekant tinkamus patikrinimus kertant sieną
ir stebint sienas, užtikrinant procedūrų ir operatyvinės veiklos
efektyvumą, apžvelgiant nacionalinio ir vietos lygmens padėtį
(be kita ko, atliekant rizikos analizę), vykdant žvalgybą ir valdant duomenų
srautus, taip pat tiesiogiai prisijungiant prie atitinkamų
nacionalinių bei tarptautinių duomenų bazių ir jomis
naudojantis 2012 m. liepos 1 d. įsigaliojo
Pasienio policijos įstatymas, pagal kurį Sienos apsaugos tarnyba
pertvarkyta į Moldovos Respublikos vidaus reikalų ministerijos (toliau
– VRM) Pasienio policijos departamentą. Pasienio policija yra kompetentinga ir turi vykdomųjų
įgaliojimų integruoto sienų valdymo, taip pat tarpvalstybinio
nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo srityse. Valstybės sienų
įstatyme remiamasi Šengeno sienų kodekse[12] nustatytomis apibrėžtimis
bei struktūra, taip pat atsižvelgiama į Europos Sąjungos
vežėjų atsakomybės teisinę sistemą, ypač Direktyvą
dėl vežėjų prievolės teikti su keleiviais susijusius
duomenis (Direktyva 2004/82/EB). Pasienio policijos darbo taisyklės ir normos
yra tokios pačios kaip ES Šengeno valstybių sienų apsaugos
pareigūnų. Moldovos Respublikos kontroliuojamoje teritorijoje veikia 56
sienos perėjimo punktai; per metus Moldovos Respublikos sieną kerta 13–15
milijonų keleivių. Patikrinimai kertant sieną apskritai atliekami
pagal geriausią ES Šengeno katalogo patirtį. Pranešimo ir rizikos analizės sistemos
veikia labai gerai net ir palyginti su Šengeno valstybių sistemomis. Rizikos
analizės sistema atitinka FRONTEX bendrosios integruotos rizikos
analizės modelį (CIRAM), profiliai yra gerai parengti ir aukštos
kokybės. Pasienio policija dalyvaudama FRONTEX rytinių sienų
rizikos analizės tinkle (EB-RAN) kas mėnesį keičiasi
informacija su FRONTEX. Be to, pasienio policija ir muitinės administracija
kartu su atitinkamomis Ukrainos institucijomis, padedamos ES pasienio pagalbos
misijos Moldovoje ir Ukrainoje (toliau – EUBAM), rengia bendras sienų
saugumo vertinimo ataskaitas. Sienos stebėjimas planuojamas ir vykdomas
pagal rizikos analizės sistemą. Patrulių apskritai pakanka. Integruotas
sienos valdymas apima planus sukurti pasienyje stacionarią visapusiško
stebėjimo sistemą. Įdiegusi stacionarią stebėjimo
sistemą kartu su papildomomis judriosiomis (nepilotuojamomis) sistemomis
pasienio policija gali užtikrinti, kad sienos stebėjimo sistema
būtų pakankamai aukšto lygio. Pasienio policija turi pakankamai
tarnybinių šunų (iš viso 123, iš jų 74 pėdsekiai). Apskritai
pirmos linijos patikrinimo kertant sieną įranga atitinka Europos
standartus. 2012 m. gautų įspėjimų skaičius
duomenų bazėse viršijo 5 700 (5 687 nacionaliniai įspėjimai
ir 56 iš Interpolo gauti įspėjimai), o nuo 2011 m. jų
skaičius apskritai išaugo keturgubai. Pirmos linijos pareigūnai naudojasi
Pasienio policijos integruota informacine sistema, pagrindiniais teisės
aktais, iš užsienio gaunamais įspėjimais, rizikos profiliais ir
internetu (pavyzdžiui, PRADO). Visi sienos perėjimo punktai internetu
palaiko ryšį su centrinėmis duomenų bazėmis. Kadangi
trūksta įrangos, antros linijos patikrinimai ne visuose sienos
perėjimo punktuose yra pakankamai aukšto lygio. ·
Aprūpinimas tinkama infrastruktūra,
technine įranga, IT sistemomis, finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais
pagal integruoto sienų valdymo strategiją ir numatomą priimti
veiksmų planą, taip pat veiksmingas mokymo programų ir kovos su
korupcija priemonių įgyvendinimas Pasienio policija atnaujina sienos
stebėjimo sistemą ir ateityje įsteigs Nacionalinį
koordinavimo centrą. Padėties raida stebima pagal tęstinį
trijų etapų planą „Pasienio fiksuotojo ir judriojo ryšio
sistemos plėtra“. Šio plano etapai apima įrangos įsigijimą
ir visos šalies bendros fiksuotojo ir judriojo ryšio telekomunikacijų sistemos
kūrimą. Įsteigus nacionalinį koordinavimo centrą bus
daugiau žinoma apie esamą padėtį ir bus galima bendradarbiauti
su Europos išorės sienų stebėjimo sistema[13] (toliau – EUROSUR). Pasienio
policija turi pakankamai sienos stebėjimo prietaisų, pavyzdžiui,
terminio vaizdo kamerų ir naktinio matymo akinių, tačiau stacionariųjų
stebėjimo sistemų šiuo metu trūksta. Numatytas pasienio policijos darbuotojų
skaičius yra 3 543; iš jų jau įdarbinta 83 proc. (2 945).
Darbuotojų trūksta todėl, kad vykdant pasienio kontrolę
nebedirba šauktiniai; visos laisvos darbo vietos turėtų būti
užpildytos iki 2013 m. pabaigos. Nacionalinė pasienio policijos kolegija
rengia dvejų metų mokymo programas puskarininkiams ir šešių
mėnesių įvadinius kursus naujiems darbuotojams. Pagal Kopenhagos
procesą vykdoma dvimetė puskarininkių mokymo programa buvo
parengta padedant EUBAM pagal ES sienų apsaugos pareigūnų
bendrąją pagrindinę mokymo programą (toliau – CCC). Apskritai
šios mokymo programos sudaro tvirtą pagrindą rengiant kvalifikuotus sienos
valdymo specialistus. Pasienio policija jau įvykdė daugelį
korupcijos prevencijos rekomendacijų ir pasinaudojo geriausia patirtimi[14] pagal ES Šengeno išorės
sienų kontrolės katalogą[15].
2008 m. birželio 13 d. patvirtintas Pasienio policijos
profesinės etikos kodeksas, o pasienio policininkai gauna patrauklius
atlyginimus. Rengiami patikrinimai iš anksto nepranešus, be to, pasienio
policijos darbuotojai pradėdami tarnybą ir vėliau kasmet turi
deklaruoti privačius interesus ir pajamas. Vykdoma reguliari sisteminga
darbuotojų rotacija. ·
Geresnis tarpinstitucinis bendradarbiavimas (įskaitant
Sienos apsaugos tarnybos ir teisėsaugos institucijų keitimąsi
duomenimis), tarptautinis bendradarbiavimas, be kita ko, su kaimyninėmis
šalimis, ir efektyviai įgyvendinamas darbo susitarimas su FRONTEX Tarpinstitucinis bendradarbiavimas sienos
valdymo srityje yra pakankamai aukšto lygio. Pasienio policija labai aktyviai
bendradarbiauja su policijos ir muitinės tarnybomis ir Migracijos ir prieglobsčio
biuru. Pasienio policija pradėjo sistemingiau bendradarbiauti su Generaline
prokuratūra po to, kai gavo naujų įgaliojimų atlikti nusikalstamų
veikų tyrimus. Iš tarpinstitucinio bendradarbiavimo formų
svarbiausios yra keitimasis informacija, jungtinės tyrimų grupės,
bendri veiksmai ir bendras mokymas. Visuose sienos perėjimo punktuose pasienio
policija ir muitinė įdiegė kontrolę vieno langelio principu.
Jos naudojasi bendra krovininio transporto registravimo sistema ir gali
naudotis viena kitos įranga, pavyzdžiui, tikrindamos transporto priemones. Pasienio policija sudarė visapusiško
bendradarbiavimo susitarimus ir protokolus su Rumunija ir Ukraina. 2012 m.
pasienio policija toliau bendradarbiavo su EUBAM užtikrindama efektyvų
metiniame 9-ojo etapo veiksmų plane[16]
nustatytos veiklos vykdymą. Nuo 2006 m. pasienio policijos ryšių
palaikymo pareigūnas dirba Galacio jungtiniame tarpvalstybinio
bendradarbiavimo centre. Su kai kuriomis ES valstybėmis narėmis
(Latvija, Lietuva, Estija, Vengrija ir Lenkija) yra sudaryti bendradarbiavimo
susitarimai. Su kitomis Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS)
valstybėmis bendradarbiaujama per NVS sienų apsaugos tarnybų
vyriausiąją tarybą. Be to, yra parengtas GUAM[17] valstybių sienų
apsaugos pareigūnų bendradarbiavimo protokolas. 2008 m.
rugpjūčio mėn. pasienio policija sudarė darbo
susitarimą su FRONTEX ir dalyvauja įvairioje FRONTEX koordinuojamoje
veikloje. 2012 m. gruodžio mėn. Pasienio policijos departamente
įsteigtas nacionalinis FRONTEX kontaktinis centras, kuriam pavesta
koordinuoti ir įgyvendinti FRONTEX bendradarbiavimo plano nuostatas. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos ·
Toliau stiprinti sienų kontrolę, be
kita ko, rizikos analizę ir stebėjimo priemones, taip pat užkirsti
kelią korupcijai pasienyje ir su ja kovoti, toliau stiprinti
bendradarbiavimą su EUBAM visose sienų valdymo srityse. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 7 ir 8 p. ·
Glaudžiau bendradarbiauti su kaimyninėmis
šalimis. Stiprinti dvišalį bei tarptautinį bendradarbiavimą ir
keitimąsi informacija apie statistinius, analitinius, taktinius ir
žvalgybinius duomenis, taikant tokias priemones kaip bendrų tarpvalstybinių
operacijų inicijavimas ir (arba) dalyvavimas jose, jungtinės
tyrimų grupės ir bendros žvalgybos grupės, ryšių palaikymo
pareigūnų mainų vykdant tokias operacijas supaprastinimas ir
mokymas, susijęs su vadovavimu bendroms sienų kontrolės ir
muitinio tikrinimo operacijoms. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 8, 9 ir 10 p. ·
Gerinti mokymo kokybę ir stiprinti
gebėjimus, susijusius su tarptautiniu muitinių ir teisėsaugos
institucijų bendradarbiavimu ir keitimusi informacija. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 8, 9 ir 10 p. ·
Koordinuoti bendro pasienio kontrolės
veiklą. Dalytis žvalgybos informacija ir didinti bendros padėties
vertinimo operatyviniu lygmeniu mastą. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 8, 9 ir 10 p. ·
Glaudžiau bendradarbiauti su kaimyninėmis
šalimis, ypač su Ukraina. Moldovos Respublika su Ukrainos valdžios
institucijomis 2007 m. pradėjo bandomąjį projektą
„Bendrai valdomas Rosošano-Bričenio sienos perėjimo punktas“ (toliau
– BVSPP). Suplanuoti ir pradėti BVSPP bandomąjį projektą
padėjo ir jį rėmė EUBAM ir Europos Komisija. Abi šalys
viena kitai perdavė atsakomybę už išvykstančiųjų
tikrinimą pasienyje. Per BVSPP bandomąjį projektą
sėkmingai taikyti vadinamieji „vieno langelio“, „ranka rankon“, „po vienu
stogu“ ir „petys į petį“ principai. ·
Toliau bendradarbiauti su EUBAM ir
įgyvendinti EUBAM rekomendacijas dėl veiksmingesnio ir aktyvesnio
mobiliųjų dalinių naudojimo. Moldovos Respublikos ir Ukrainos sienos Padnestrės
ruožo Moldovos Respublikos pasienio policija ir muitinė nekontroliuoja. Šiame
ruože yra 25 oficialūs Ukrainos sienos perėjimo punktai, o tarptautinės
bendruomenės pripažįstamas patikrinimų kertant sieną ir sienos
stebėjimo funkcijas atlieka tik Ukrainos sienos apsaugos tarnyba. Prie Moldovos
Respublikos vidaus administracinės ribos su Padnestrės regionu veikia
14 vidaus muitinės kontrolės postų, per kuriuos vežamas prekes
tikrina Moldovos Respublikos muitinė. 2013 m.
vasario mėn. Moldovos valdžios institucijos pradėjo
įgyvendinti naują strategiją siekdamos užkirsti kelią
neteisėtai imigracijai bei tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir palengvinti
keleivių srautą per Padnestrės regioną. Šioje strategijoje
numatyta taikyti tokias priemones, kaip antai: registruoti per
administracinę ribą į Moldovos Respubliką atvykstančius
ir iš jos išvykstančius užsienio valstybių piliečius; Migracijos
ir prieglobsčio biuro pastangomis stiprinti vidaus muitinės
kontrolės postų pajėgumus (šešiuose vidaus muitinės
kontrolės postuose visą parą, visomis dienomis veiks
užsieniečių registravimo skyriai); parengti vidaus muitinės
kontrolės postų darbo taisykles (dėl duomenų apsaugos,
valdžios institucijų keitimosi informacija ir užduočių
pasidalijimo); surengti informavimo apie naująsias užsieniečiams
taikomas registravimo taisykles kampaniją; visoje šalyje dislokuoti mobiliuosius
dalinius[18]
ir glaudžiau bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis bei EUBAM. Pagal
šią strategiją per Padnestrės regioną į Moldovos
Respublikos teritoriją atvykstantys ar iš jos išvykstantys užsienio valstybių
piliečiai, taip pat paties Padnestrės regiono gyventojai, gali savo
noru užsiregistruoti vidaus muitinės kontrolės postuose, sienos
perėjimo punktuose arba nurodytuose skyriuose Kišiniove, Belcyje ar Komrate.
Ši sistema niekaip nepaveiks užsieniečių judėjimo tarptautinės
bendruomenės pripažintoje Moldovos Respublikos teritorijoje. Siekiant
kovoti su neteisėta imigracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu mobilusis
70 pareigūnų dalinys vykdys rizikos analize pagrįstą vidaus
kontrolę visoje šalies teritorijoje. Šį patruliavimą dažniau bendromis
pajėgomis vykdys muitinės, policijos, pasienio policijos ir Migracijos
ir prieglobsčio biuro pareigūnai. Šią politiką kartu su jos
teisine sistema planuojama įgyvendinti pirmoje 2013 m. pusėje. Be
to, Moldovos Respublika ketina pereiti prie bendros kontrolės ir
patruliavimo kartu su Ukrainos sienos apsaugos pareigūnais bendro pasienio
centriniame (Padnestrės) ruože. Tai daryti 2012 m. pradėta šiauriniame
pasienio ruože esančiame abiejų valstybių bendrai valdomame
Rosošano-Bričenio sienos perėjimo punkte, o netrukus šią
praktiką perims pietinio pasienio ruožo Palancos-Majako sienos
perėjimo punktas. Vertinimas pagal 2 skyriaus 1 temą „Sienų valdymas“ Moldovos Respublikos pasienio policijos organizacinė struktūra atitinka ES Šengeno katalogo rekomendacijas, patikrinimai kertant sieną ir sienos stebėjimas daugiausia atitinka ES standartus, o rizikos analizės sistema grindžiama geriausia Šengeno patirtimi. Vis dėlto tam tikri techniniai patobulinimai yra būtini. Būtini tolesni veiksmai: · visame sausumos pasienio ruože įdiegti stacionarias technologijomis pagrįsto stebėjimo sistemas. Steigiant nacionalinį koordinavimo centrą ir regioninius koordinavimo centrus remtis geriausia ES patirtimi; · kruopščiau tikrinti transporto priemones ieškant pasislėpusių asmenų, geriau atlikti prekybos žmonėmis rizikos analizę ir profiliavimą. Geriau mokyti pirmos ir antros linijos pareigūnus atpažinti suklastotus dokumentus ir rengti daugiau tokių specialistų. Įsigyti daugiau antros linijos tikrinimo ir transporto priemonių tikrinimo įrangos. Patikrinimus kertant sieną stebėti ir įrašinėti kiekvienoje patalpoje įrengtomis vaizdo kameromis. Muitinėje imtis ryžtingesnių korupcijos prevencijos priemonių ir naudotis geriausia ES patirtimi; · Padnestrės regione toliau diegti sistemą, kurios pagrindas yra kompetentingų teisėsaugos institucijų sudaryti mobilieji daliniai, išmokyti kovoti su neteisėta imigracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu. Reikėtų užtikrinti, kad visos teisėsaugos institucijos tarpusavyje tikruoju laiku automatizuotai keistųsi informacija ir asmens duomenimis. 2 skyrius, 2 tema. Migracijos
valdymas a) VRLVP kriterijai ·
Toliau efektyviai įgyvendinamas ES ir
Moldovos Respublikos readmisijos susitarimas ir Moldovos piliečių (savanoriškai
grįžtančių arba grąžinamų) reintegracijos
priemonės Už Moldovos Respublikos readmisijos
susitarimų įgyvendinimą atsakinga institucija yra Vidaus
reikalų ministerijos Migracijos ir prieglobsčio biuro departamentas. Moldovos
Respublika sudarė readmisijos susitarimus su šiomis valstybėmis: ES (pasirašytas
2007 m. spalio 10 d. Briuselyje), Norvegija (2006 m.
rugpjūčio 9 d.), Šveicarijos Konfederacija (2004 m.
birželio 1 d., 2010 m. gegužės 19 d.) ir Turkija (2012 m.
lapkričio 1 d.). Toliau vyksta derybos su Albanija, Azerbaidžanu, Rusijos
Federacija ir Libanu. Paskutiniame Moldovos Respublikos ir ES jungtinio
readmisijos komiteto posėdyje[19]
paaiškinta, kad iš ES valstybių gaunama vis mažiau prašymų dėl
Moldovos piliečių readmisijos: jų sumažėjo nuo 242 (2011 m.)
iki 142 (2012 m.) ir iki 57 per pirmus penkis 2013 metų
mėnesius. 2012 m. daugiausia prašymų gauta iš Prancūzijos
(54), Vokietijos (34) ir Austrijos (26). Darbo, socialinės apsaugos ir šeimos
ministerija ėmėsi tvarių priemonių Moldovos piliečiams
reintegruoti per valstybinės įdarbinimo tarnybos skyrius. Reguliariai
rengiamos darbo mugės, veikia pagalbos telefonu linija, informacija apie
laisvas darbo vietas ir bedarbių pašalpas aiškiai skelbiama (skrajutėse,
skelbimų lentose, brošiūrose) visuose teritoriniuose skyriuose. Pagal
programą „PARE 1+1“ valstybė toliau teikia finansinę paramą
iš užsienio grįžusių Moldovos piliečių vietos investicijoms. ·
Efektyviai įgyvendinama migracijos valdymo
teisinė sistema, be kita ko, kuriamos ir žmogiškaisiais ištekliais
aprūpinamos reikiamos administracinės struktūros, turinčios
aiškius ir tinkamus įgaliojimus visose migracijos valdymo srityse, taip
pat atitinkamos tarnybos veiksmingai bendradarbiauja tarpusavyje Migracijos valdymą Moldovos Respublikoje
reglamentuoja 2010 m. liepos 16 d. įstatymas Nr. 200
dėl užsieniečių buvimo Moldovos Respublikoje tvarkos. Senieji valstybės
įstatymai (t. y. įstatymai Nr. 275/1994, 180/2008) vis dar
taikomi teisėtai šalyje esantiems užsieniečiams, jie nepanaikinti ir
nesujungti su naujuoju įstatymu. Dar nenustatyta išsami terminų išaiškinimo
ir sankcijų už pažeidimus netaikymo pagal savanoriško grįžimo
mechanizmą tvarka, taip pat šeimų ir vaikų apsaugos
priemonės[20]. Pagrindinė už migracijos valdymą
Moldovos Respublikoje atsakinga institucija yra Migracijos ir prieglobsčio
biuras prie Vidaus reikalų ministerijos. Tam tikros su migracijos
reikalais susijusios veiklos koordinavimo komisija (įsteigta 2010 m.
vasario 23 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 133) padeda
įgyvendinti visas valstybės migracijos politikos priemones ir
strategijas, užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir su ja kovoti, taip
pat koordinuoti su migracijos valdymu susijusį visų
kompetentingų valdžios institucijų darbą. Atliekant VRM vidaus reformą
Migracijos ir prieglobsčio biurui skirta pakankamai žmogiškųjų
išteklių (22 darbuotojai) kelioms pagal Migracijos strategiją vykdomoms
užduotims koordinuoti. Migracijos ir prieglobsčio biuro Imigracijos
departamentas turi papildomų įgaliojimų, kaip antai užregistruoti
ar išregistruoti užsieniečio laikiną arba nuolatinę gyvenamąją
vietą, užregistruoti laikiną į Moldovos Respubliką
komandiruoto užsieniečio gyvenamąją vietą laikotarpiui iki 90
dienų[21],
taip pat koordinuoti ilgalaikių vizų išdavimą ir kovoti su neteisėtu
užsieniečių buvimu šalyje. Migracijos ir prieglobsčio biuro
darbuotojai nuolat mokomi pagal įvairius ES projektus padedant
Tarptautinei migracijos organizacijai, Tarptautiniam migracijos politikos
vystymo centrui ir Jungtinių Tautų vyriausiojo
pabėgėlių reikalų komisaro biurui. Pagal projektą
„ReVis“ rengiami plataus masto praktiniai seminarai apie Vizų
informacinę sistemą ir mokomosios kelionės į kelias ES
valstybes nares. Paskutiniame Moldovos Respublikos ir ES
jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto[22] posėdyje padaryta išvada,
kad atmetamų Moldovos piliečių prašymų išduoti vizas dalis labai
sumažėjo: nuo 11,43 proc. 2010 m. iki 6,53 proc. 2012 m.
Statistiniais 2010 ir 2012 m. duomenimis, Kišiniovo ES ambasadose ir konsulinėse
įstaigose sumažėjo atsisakymų išduoti vienodą Šengeno vizą:
Čekijos – nuo 22,72 iki 9,55 proc.; Lietuvos – nuo 15,86 iki 2,9 proc.;
Prancūzijos – nuo 14,11 iki 9,9 proc.; Lenkijos – nuo 11,64 iki 6,42 proc.;
Italijos – nuo 15,23 iki 8,0 proc.; Vengrijos (bendro prašymų išduoti
vizą centro) – nuo 7,75 iki 5,9 proc.; Vokietijos – nuo 5,33 proc.
2010 m. iki 2,4 proc. 2012 m. Svertinis atmestų
prašymų išduoti vizą vidurkis 2010 m. buvo 11,43 proc., o 2012 m.
– 4,8 proc. Moldovos Respublikoje išduodamų daugkartinių Šengeno
vizų procentinė dalis taip pat tolygiai didėja (nuo 25,2 proc.
2010 m. iki 26,7 proc. 2012 m.). ·
Nustatytas ir reguliariai atnaujinamas
migracijos profilis, efektyviai analizuojami migracijos masto ir srautų
duomenys Oficialiais (sienos perėjimo punktų)
statistiniais duomenimis, 2013 m. sausio 1 d. užsienyje buvo 899 500
Moldovos piliečių, iš jų 274 500 išbuvę užsienyje iki 3
mėnesių, 289 500 – ilgiau kaip 3 mėnesius, 100 700 – iki
vienų metų, 55 600 – iki trejų metų ir 179 100 – ilgiau
kaip trejus metus. Plataus masto migracijos profilis parengtas 2012 m.
rugpjūčio 24 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 634 dėl
rodiklių sąrašo patvirtinimo ir plataus masto migracijos profilio šablono.
Pirmas plataus masto migracijos profilis paskelbtas 2013 m.
balandžio mėn. Plataus masto migracijos profiliu bus naudojamasi kaip
priemone formuojant efektyvesnę ir nuoseklesnę Moldovos Respublikos migracijos
politiką, jis papildys nacionalinę migracijos strategiją ir jos
koordinavimo mechanizmą. Migracijos ir prieglobsčio biure
įsteigtas specialus skyrius, atsakingas už plataus masto migracijos profilio
rengimą ir atnaujinimą (Informacijos rinkimo, duomenų valdymo ir
rizikos analizės skyrius; jame dirba 5 žmonės). ·
Nuosekliai įgyvendinama veiksminga
neteisėtos migracijos šalies teritorijoje nustatymo metodika, atliekama rizikos
analizė (įskaitant atitinkamų tarnybų pranešimus ir analizę
kiekvienu administraciniu lygmeniu, pavyzdžiui, vietos, centriniu ir kt.) ir tiriami
organizuotos padedamos neteisėtos migracijos atvejai, be kita ko, veiksmingai
bendradarbiaujant atitinkamoms tarnyboms Siekdamas nustatyti neteisėtai šalyje
esančius užsieniečius Migracijos ir prieglobsčio biuras atlieka
specialius tikrinimus ir kontrolę. Gauti įrodymai sutikrinami su
Migracijos ir prieglobsčio biuro integruota automatizuota migracijos ir
prieglobsčio informacine sistema (SIIAMA), pasienio policijos duomenų
įrašais, Valstybės gyventojų registru (ACCESS), Interpolo
nacionaliniu centriniu biuru ir kompiuterine teistų asmenų
duomenų baze (SEARCH). Migracijos ir prieglobsčio biuras bendradarbiaudamas
su Darbo inspekcija, Valstybine mokesčių inspekcija ir Nacionaliniu
visuomenės sveikatos centru rengia reidus visoje šalyje. Taip dirbant
2011 m. už buvimo šalyje taisyklių pažeidimus ir nedeklaruotą
darbą nuteisti 107, 2012 m. – 123 užsieniečiai. Siekiant užtikrinti,
kad šis darbas aprėptų visus šalies regionus, ir įsteigti tris
Migracijos ir prieglobsčio biuro regioninius padalinius kovai su
neteisėtu užsieniečių buvimu šalyje, skirti papildomi 34
darbuotojai. Migracijos ir prieglobsčio biure neseniai įsteigtas Informacijos
rinkimo, duomenų valdymo ir rizikos analizės skyrius (5 darbuotojai),
be to, pasienio policijos tarnyba įsteigė specialų
neteisėtos migracijos rizikos analizės skyrių. Šie duomenys pranešami
ir gaunami naudojantis visuose sienos perėjimo punktuose įdiegta
internetine duomenų baze. Siekdamas užtikrinti, kad Užsieniečių
įstatymas ir norminamieji teisės aktai būtų visapusiškai
įgyvendinami, Migracijos ir prieglobsčio biuras bendradarbiauja su
specializuotais Vidaus reikalų ministerijos departamentais: Policijos
departamentu, Kalėjimų departamentu, Informacijos ir saugumo tarnyba,
Pasienio policijos departamentu, Specialiųjų pajėgų
departamentu. 2012 m. gruodžio 20 d. Migracijos ir prieglobsčio
biuras susitarė dėl bendradarbiavimo su Pasienio policijos
departamentu siekdamas užkirsti kelią neteisėtai
užsieniečių migracijai per sienas ir Moldovos Respublikos
teritorijoje ir su ja kovoti. Vykdomas veiksmų planas, kuriuo
įgyvendinamos priemonės, skirtos migracijos srautų per
Padnestrės regioną kontrolei užtikrinti. Šiuo veiksmų planu
siekiama gerinti užsieniečių registravimą vidaus muitinės
kontrolės postuose ir užtikrinti, kad Vidaus reikalų ministerija
kontroliuotų migracijos per administracinę ribą srautus. Migracijos
ir prieglobsčio biure įsteigtas naujas skyrius, atsakingas už vidaus muitinės
kontrolės postų veiklos renkant įrodymus ir registruojant
užsieniečius valdymą. Registruotis bus privaloma tik užsieniečiams,
o visų kitų per Padnestrės regioną vykstančių
keliautojų tikrinti nereikės. Užsieniečiai galės
registruotis ne tik muitinės vidaus kontrolės postuose, bet ir: i) bet
kuriame Informacinių technologijų ir komunikacijos ministerijos teritoriniame
gyventojų tapatybės patvirtinimo ir dokumentų išdavimo skyriuje,
ii) regioninėse tarnybose – bet kuriame Migracijos ir prieglobsčio biuro
teritoriniame padalinyje (Kišiniove, Belcyje ir Kahulyje) ir iii) Pasienio policijos
departamento padaliniuose per 72 valandas po sienos kirtimo. ·
Kuriama tinkama infrastruktūra (įskaitant
sulaikymo centrus) ir stiprinamos atsakingos institucijos siekiant užtikrinti,
kad neteisėtai Moldovoje gyvenantys ir (arba) per ją vykstantys
trečiųjų šalių piliečiai būtų efektyviai išsiunčiami
iš Moldovos Respublikos teritorijos Migracijos ir prieglobsčio biuras
įgyvendina išsiuntimo priemonę, pagal kurią užsienietis
palydimas iki šalies sienos arba į kilmės šalį. Sulaikytieji
užsieniečiai įkurdinami Laikino užsieniečių priėmimo
centre – Migracijos ir prieglobsčio biuro padalinyje, kuriame jiems
užtikrinama teisinė pagalba ir paisoma jų socialinių,
kultūrinių bei žmogaus teisių pagal įstatymus. Reformuojant
Migracijos ir prieglobsčio biurą prie Vidaus reikalų
ministerijos šiam centrui skirta daugiau žmogiškųjų išteklių –
dabar jame dirba 5 tarnybos ir 40 darbuotojų. 2009–2013 m. sulaikyta 360
užsieniečių: 2009 m. – 71 asmuo, 2010 m. – 80 asmenų, 2011 m.
– 103 asmenys, 2012 m. – 97 asmenys ir 2013 m. (iki šiol) – 9 asmenys.
Per 115 Migracijos ir prieglobsčio biuro pradėtų tyrimų,
siekiant nustatyti asmenų tapatybę, sėkmingai nustatyta 85 be
asmens tapatybės dokumentų sulaikytų užsieniečių
tapatybė. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos ·
Rengti tęstines, temines informavimo
kampanijas, kuriomis būtų siekiama paaiškinti su beviziu režimu
susijusias teises ir pareigas, įskaitant informaciją apie patekimo
į ES darbo rinką taisykles (be kita ko, per ES imigracijos
portalą), ir atsakomybę už bet kokį pagal bevizį
režimą suteiktų teisių pažeidimą Surengti
Vizų darbo grupės plataus masto susitikimai su ES aukšto lygio
patarėjais, pilietine visuomene ir nevyriausybinėmis organizacijomis.
Reguliariai vyksta visuomenės informavimo renginiai pagal ES integracijos renginių
programas, kurias įgyvendina Užsienio reikalų ir Europos integracijos
ministerija įvairiose žiniasklaidos, socialinėse ir akademinėse erdvėse.
Per šiuos viešus renginius taip pat siekiama išaiškinti su beviziu režimu siejamas
teises ir pareigas, įskaitant informaciją apie taisykles,
reglamentuojančias patekimą į ES darbo rinką, ir
atsakomybę už bet kokį pagal bevizį režimą suteiktų
teisių pažeidimą. Labai aktyvus informacijos centras veikia Belcyje
įsikūrusio Nacionalinio universiteto patalpose. Taip pat imamasi
daugelio ryšių ir informavimo veiksmų pagal įvairius ES ir
Moldovos Respublikos judumo partnerystės projektus (pavyzdžiui, „Legal in
EU“, „Nexus“ ir kt.). Tiksli informacija apie kelionių į ES
sąlygas, ES vizų politika, ES ir Moldovos Respublikos vizų
režimo supaprastinimo susitarimo nuostatos skelbiamos ir nuolat atnaujinamos Užsienio
reikalų ir Europos integracijos ministerijos svetainėje (konsulinės
informacijos skyrelyje), taip pat šios ministerijos Apeliacijų centre veikiančiu
nemokamu pagalbos telefonu. Vertinimas pagal 2 skyriaus 2 temą „Migracijos valdymas“ Užsieniečių įstatymas yra nustatyta tvarka efektyviai taikomas praktikoje, o Migracijos ir prieglobsčio biuras tapo migracijos srautų valdymo koordinatoriumi. Sukurtas plataus masto migracijos profilis ir parengta susijusi duomenų vertinimo ataskaita. Stebima, ar efektyviai įgyvendinami ES ir Moldovos Respublikos susitarimai dėl readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo. Veikia tinkama infrastruktūra, įskaitant sulaikymo centrus. Būtini tolesni veiksmai: · toliau taikyti įstatymą Nr. 200/2010 dėl užsieniečiams taikomos tvarkos ir panaikinti senesnius nacionalinius įstatymus; · stiprinti žmogiškuosius išteklius siekiant, kad Migracijos ir prieglobsčio biuro veikla imigracijos srityje aprėptų visus regionus, ir kovoti su neteisėtu užsieniečių buvimu šalyje. Stiprinant Rizikos analizės skyrių sukurti kiekvienu administraciniu lygmeniu taikomą pranešimo ir analizės mechanizmą; · toliau steigti Migracijos ir prieglobsčio biuro registravimo skyrius prie Padnestrės regiono administracinės ribos. Bendradarbiauti su kitomis teisėsaugos institucijomis ir užtikrinti automatinį keitimąsi duomenimis. 2 skyrius, 3 tema.
Prieglobsčio politika a) VRLVP kriterijai ·
Efektyviai įgyvendinami prieglobsčio
teisės aktai, įskaitant nuostatą dėl pakankamos
infrastruktūros ir atsakingų institucijų stiprinimo (personalo,
finansavimo), ypač kiek tai susiję su prieglobsčio procedūromis,
prieglobsčio prašytojų priėmimu ir jų teisių apsauga,
taip pat pabėgėlių integracija; užtikrinama, kad asmenys,
kuriems suteikta tarptautinė apsauga, galėtų pagal
įstatymus gauti reikiamus kelionės dokumentus Moldovos Respublikos įstatymai
pabėgėlių apsaugos srityje iš esmės atitinka tarptautinius
ir Europos standartus. Prieglobsčio įstatyme nustatyta būtina
prieglobsčio institucinė sistema, teisinės procedūros ir
principai. Šis įstatymas pakankamai gerai įgyvendinamas. Pabėgėlio
statuso nustatymo procedūra yra aukštos kokybės ir toliau gerinama. Įstatymai
garantuoja galimybę pasinaudoti šia procedūra ir tai daroma praktikoje.
Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų
komisaro biurui sudaromos visos sąlygos susitikti su atitinkamais asmenimis,
jis palaiko gerus darbo santykius su prieglobsčio institucijomis ir
pasienio policija. Negrąžinimo principas taikomas praktikoje. Manoma, kad
pabėgėlio statuso nustatymo procedūra yra aukštos kokybės
ir toliau gerinama. 2012 m. pabėgėlio statusas suteiktas 19 asmenų,
humanitarinė apsauga – 45 asmenims. Iš viso priimta 119 sprendimų,
taigi kokios nors formos apsauga buvo suteikta patenkinus daugiau kaip
pusę prašymų. Kitos valstybės, kurių piliečių
prašymai suteikti kokią nors apsaugą patenkinami dažniausiai, yra
Armėnija, Afganistanas, Kirgizija ir Rusija; šie rodikliai galbūt
reiškia, kad sprendimai priimami remiantis objektyvia ir naujausia informacija
apie kilmės šalį ir kad apsauga suteikiama tiems asmenims, kuriems
tarptautinės apsaugos iš tiesų reikia. Vis dėlto kilmės
šalies informacijos sistemą reikia stiprinti ir skirti daugiau
darbuotojų. Pirmosios instancijos[23]
sprendimai labai retai keičiami apeliacinėje instancijoje – 2012 m.
visi sprendimai liko galioti. Penki Prieglobsčio ir integracijos
departamento darbuotojai dirba Tarptautinės apsaugos ir prieglobsčio
procedūros skyriuje. Manoma, kad šiuo metu jų pakanka, nes
prieglobsčio prašymų vis dar gaunama palyginti mažai (2012 m. – 177,
2011 m. – 72), todėl tikrai užtenka laiko, kad būtų galima kokybiškai
apklausti prieglobsčio prašytojus ir priimti sprendimus. Prieglobsčio
ir integracijos departamento patalpose apklausoms skirtas vienas kambarys, jis yra
tinkamai įrengtas ir jame prieglobsčio prašytojui suteikiama pakankamai
privatumo. Pranešama, kad daugiau dėmesio skiriama labiausiai
pažeidžiamiems asmenims, kaip antai nepilnamečiams, kankinimo ir smurto
aukoms, patyrusiems traumas ar sutrikusios psichikos asmenims. Jiems paprastai suteikia
pagalbą nevyriausybinės organizacijos „Memoria“ atstovas. Migracijos
ir prieglobsčio biure po reformos įsteigtas naujas asmenų be
pilietybės ir informacijos skyrius, kuriame dirba 4 darbuotojai. Šis
skyrius nagrinėja prašymus suteikti asmens be pilietybės statusą[24] ir registruoja prieglobsčio
prašytojus. Parengti klausimynas, pokalbio forma ir vadovas, taip užtikrinant,
kad teisės aktų nuostatų būtų laikomasi praktikoje. Nuo
2012 m. vasario mėn. gauta 160 prašymų ir asmens be
pilietybės statusas suteiktas 16 asmenų. Užsieniečių integracijos Moldovos
Respublikoje įstatymas įsigaliojo 2012 m. liepos 1 d. Parengtos
socialinės ir kultūrinės adaptacijos paskaitų ir
valstybinės kalbos kursų programos. Patvirtintos taisyklės dėl
socialinio būsto nuomos užsieniečiams, gaunantiems paramą pagal
integracijos programas, tvarkos ir sąlygų, taip pat apgyvendinimo
centro darbo tvarkos taisyklės. Įstatymais garantuojamos visų
formų apsaugos gavėjų ir prieglobsčio prašytojų visos
teisės dirbti, nedirbančių – gauti bedarbio pašalpą, taip
pat naudotis priemonėmis, padedančiomis išvengti nedarbo. Šioje
srityje stebėti keli sėkmingi bandomieji projektai. Šio vertinimo
metu pabėgėliai vis dar negalėjo gauti kelionės
dokumentų, suteikiančių teisę išvykti iš Moldovos
Respublikos teritorijos. Dėl problemų, kilusių per konkursą
dėl asmens tapatybės dokumentų ir biometrinių pasų
išdavimo, šie dokumentai bus išduodami tik nuo 2013 m.
rugsėjo mėn. Vyriausybė 2012 m. gruodžio 28 d.
patvirtino Prieglobsčio prašytojų apgyvendinimo centro darbo tvarkos taisykles.
Centras veikia nuo 2010 m. rugsėjo mėn., jo priežiūra
ir personalas finansuojami iš valstybės biudžeto. 2013 m. vasario 15 d.
duomenimis, priėmimo centre gyveno 18 prieglobsčio prašytojų, 2 asmenys,
kuriems suteikta humanitarinė apsauga, ir 1 pabėgėlio
statusą turintis asmuo. Centrą nuolat lanko socialiniai darbuotojai,
teisės konsultantai ir JT vyriausiojo pabėgėlių
reikalų komisaro biuro atstovai. Apskritai, nors trūksta
darbuotojų ir lėšų, gyvenimo sąlygos ir kokybė šiame
centre yra geros. Vertinimas pagal 2 skyriaus 3 temą „Prieglobsčio politika“ Prieglobsčio įstatymas tinkamai įgyvendinamas, o pabėgėlio statuso nustatymo procedūra yra aukštos kokybės ir toliau gerinama. Moldovos Respublikos asmens be pilietybės statuso nustatymo procedūrą galima laikyti pavyzdine. Integracijos srityje padaryta nemaža pažanga. Būtini tolesni veiksmai: · steigti vieno langelio principu veikiančius punktus kaip vieną iš institucijų, įgaliotų priimti prieglobsčio prašymus pagal Prieglobsčio įstatymo 52 skyrių; · rengti tęstinį policijos pajėgų ir pasienio policijos mokymą prieglobsčio srityje. Užtikrinti, kad prieglobsčio bylas nagrinėjantys teismai turėtų reikiamų šios srities žinių, pavyzdžiui, steigti specialius teismus arba skirti teisėjus, kurie specializuotųsi toje srityje; · toliau tobulinti metodiką, pagal kurią tvarkoma kilmės šalies informacija, ir užtikrinti, kad naujausia kilmės šalies informacija būtų aptariama teminiuose informaciniuose susirinkimuose; · skirti daugiau lėšų valstybės remiamoms integracijos priemonėms ir parengti priėmimo centro (-ų) darbuotojų etikos kodeksą. Bendrasis vertinimas, 2 skyrius Komisijos nuomone, Moldovos Respublika iš esmės tenkina antrojo etapo 2 skyriaus kriterijus. Kai kurias rekomendacijas vis dar reikia toliau vykdyti, kaip aprašyta pirmiau. 3 skyrius. Viešoji tvarka ir visuomenės
saugumas 3 skyrius, 1 tema. Organizuoto
nusikalstamumo, terorizmo bei korupcijos prevencija ir kova su jais a) VRLVP kriterijai ·
Įgyvendinama organizuoto nusikalstamumo
prevencijos ir kovos su juo strategija ir veiksmų planas, be kita ko,
efektyviai koordinuojami atitinkamų valdžios institucijų veiksmai,
taip pat atliekami veiksmingi tyrimai, baudžiamasis persekiojimas ir konfiskuojamos
pajamos iš nusikaltimų Nuo 2011 m. imtasi kelių
veiksmų įgyvendinant Nacionalinę organizuoto nusikalstamumo
prevencijos ir kovos su juo strategiją. 2012 m. gegužės
4 d. įsteigta Nacionalinė organizuoto nusikalstamumo prevencijos
ir kovos su juo veiksmų koordinavimo taryba. Tai tarpžinybinė
kolegiali institucija, įsteigta veiksmingam centrinės viešosios
administracijos institucijų bendradarbiavimui ir jų veiklos koordinavimui
užtikrinti, siekiant užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui ir su juo
kovoti. 2012 m. birželio 8 d. patvirtintas veiksmų planas siekiant
įgyvendinti po ES 2011 m. spalio–lapkričio mėn.
vertinimo vizitų pateiktas rekomendacijas dėl specialių tyrimo
priemonių ir kovos su organizuotu nusikalstamumu. Generalinė
prokuratūra įsteigė Nacionalinę organizuoto nusikalstamumo
prevencijos ir kovos su juo veiksmų koordinavimo tarybą. Per 2012 m.
49 nusikalstamos grupės (šešios iš jų veikia tarptautiniu mastu),
turinčios 229 aktyvius narius, įvykdė 70 nusikaltimų. Praktikoje
pastebėta, kad pilietinė visuomenė aktyviau praneša apie neteisėtus
veiksmus, griežčiau vedama duomenų apskaita ir sugriežtinta
drausmė siekiant, kad nebūtų nuslepiami nusikaltimai ir kitos
nusikalstamos veikos. Įgyvendinant strategiją ir
veiksmų planą 2013 m. kovo 5 d. taip pat pradėta
esminė Vidaus reikalų ministerijos (VRM) reforma. Pagrindiniai šios reformos
principai ir tikslai yra šie: teisėsaugos institucijų darbą
atsieti nuo politikų įtakos; demilitarizuoti Specialiųjų
pajėgų departamentą; didinti teisėsaugos tarnybų
įtaką visoje šalies teritorijoje geriau koordinuojant dislokuojamus policijos
dalinius; geriau derinti ir koordinuoti įvairių policijos padalinių
darbą siekiant, kad nesutaptų kompetencijos sritys ir būtų
išvengta darbo kartojimo; efektyviau reaguoti į didelio masto ir sunkius
nusikaltimus atliekant labiau specializuotus nusikalstamų veikų tyrimus
kartu su lygiagrečiu prokuratūrų darbu. Reformavus Vidaus
reikalų ministeriją pristatyti ir šiuo metu diegiami du nauji
principai: su sunkių nusikaltimų ir organizuoto nusikalstamumo
bylomis dirbančių policijos dalinių specializacija ir žvalgybos
informacija grindžiamas viešosios tvarkos palaikymas. Policijos departamente
įsteigtas Analizės skyrius, kuriame dirba penki žvalgybos analitikai
naudodamiesi I2 ir IT analizės priemone „Letizia“. Visuotinai
pripažįstama, kad šia reforma puikiai pavyko atsieti politikos formavimo
procesą nuo politikos įgyvendinimo. Pagal geriausius ES ir tarptautinius
standartus naujieji su policijos darbu susiję ministro įgaliojimai,
kitaip negu iki šiol, nebeapima nusikalstamų veikų tyrimo
užduočių. Pirmasis teigiamas reformos rezultatas yra tai, kad Vyriausybė
vidaus reikalų ministro pasiūlymu paskyrė policijos vadovą.
Reformuojant VRM specialiosios pajėgos buvo reorganizuotos,
demilitarizuotos ir įtrauktos į Bendrosios policijos inspekcijos
struktūrą. Taip pat imtasi priemonių teismo
ekspertizės laboratorijoms stiprinti. 2012 m. lapkričio
29 d. įsakymu Nr. 399 sudarytai tarpinstitucinei darbo grupei
pavesta kurti teisinę ir reguliavimo sistemą, reikalingą DNR
duomenų bazei ir DNR laboratorijai įkurti ir valdyti. 2013 m.
birželio mėn. iš Austrijos atvykę ekspertai padės Vidaus
reikalų ministerijai parengti įstatymą dėl DNR. Techninės
ir teismo ekspertizės sričių įrangai ir personalo mokymui bus
skirta 2 mln. EUR suma. Priimtos visos atitinkamos tarptautinės
konvencijos; apskritai galima manyti, kad dabartinė teisėsaugos teisės
aktų ir institucinė sistema atitinka Sąjungos acquis ir
geriausius ES standartus, o ją įgyvendinant padaryta didelė
pažanga. Vis dėlto konfiskavimą reglamentuojančiuose teisės
aktuose, palyginti su tarptautiniais standartais ir Sąjungos acquis,
tebėra spragų, daugiausia susijusių su įgaliojimais
įšaldyti turtą ir konfiskavimu iš trečiųjų asmenų. Moldovos Respublika turėtų nustatyti
griežtesnes įmonių registravimo taisykles ir įmonių
baudžiamosios atsakomybės nuostatas, kad būtų ribojamas
naudojimasis įmonėmis kaip priedanga plaunant iš nusikaltimų
gautus pinigus ir nuslepiant nusikalstamu būdu įgytą turtą.
Konfiskavimo statistikos duomenimis, palyginti su tuo, kiek priimama
apkaltinamųjų nuosprendžių, konfiskuojamos sumos yra
nedidelės. Moldovos institucijos turėtų daugiau naudotis savo
įgaliojimais konfiskuoti. Moldovos Respublika turėtų
įsteigti centralizuotą turto susigrąžinimo tarnybą, kuri
padėtų nustatyti ir atsekti pajamas iš nusikaltimų tiriant nusikalstamas
veikas tiek šalies, tiek tarpvalstybiniu mastu ir efektyviai keistis
informacija su ES valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybomis. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1a temą „Organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo prevencija ir kova su jais“ Vidaus reikalų ministerijos reformos įgyvendinimas buvo tinkamai suplanuotas ir pradėtas. Kovoti su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu įgaliotų teisėsaugos institucijų darbas yra gerai koordinuojamas, artėja prie Europos standartų ir duoda rezultatų. Norint, kad reforma būtų tvari ir duotų visapusiškos naudos, reikia toliau tobulinti šios srities techninę bazę ir į ją investuoti. Būtini tolesni veiksmai: · toliau kurti policijos strateginės žvalgybos informacijos analizės modelį pagal žvalgybos informacija grindžiamo viešosios tvarkos palaikymo koncepciją. Stiprinti pastangas geriau koordinuoti visų Nacionalinės patrulių inspekcijos departamentų patruliavimo užduotis. Panaikinti Saugumo ir žvalgybos tarnybos techninio pobūdžio tarpininkavimą dėl pranešimų perėmimo (pasiklausymo), nes nusikalstamų veikų tyrimo tikslais tokia veikla turėtų užsiimti tik teisėsaugos institucijos; · stiprinti konfiskavimo teisinę sistemą, įsteigti turto susigrąžinimo tarnybą, siekti didesnio juridinių asmenų skaidrumo ir nuosekliai naudotis įgaliojimais konfiskuoti. ·
Įgyvendinami prekybos žmonėmis
prevencijos teisės aktai ir atitinkamas nacionalinis veiksmų planas, be
kita ko, veiksmingai koordinuojamas valstybės institucijų darbas ir užtikrinama
veiksminga prekybos žmonėmis aukų, ypač vaikų, apsauga Moldovos Respublika per paskutinius dvejus
metus padarė didelę pažangą kovodama su prekyba žmonėmis,
modernizuodama tam skirtą teisinę ir institucinę sistemą. Akivaizdu,
kad kovos su prekyba žmonėmis politika yra svarbus politinės
darbotvarkės prioritetas. 2010–2011 m. nacionalinis veiksmų
planas ir 2012–2013 m. nacionalinis veiksmų planas (jame suplanuoti 2012 m.
veiksmai) buvo atitinkamai įgyvendinti 75 proc. (visiškai) ir 11 proc.
(iš dalies). Daug šiame plane numatytų veiksmų įvykdyta, be kita
ko, todėl, kad paramą teikė tarptautinės ir nevyriausybinės
organizacijos pagal kelias tarptautines programas. 2013 m. antrojoje
pusėje bus parengtas naujas 6-asis kovos su prekyba žmonėmis
veiksmų planas. Statistikos duomenimis[25],
2012 m. pasienyje nustatyta 18 prekybos žmonėmis atvejų (dalyvavo
35 asmenys), 2010 m. – 10 atvejų (15 asmenų), o 2011 m. – 13
atvejų (29 asmenys). Daugiau nei pusė šių atvejų išaiškinti
Kišiniovo oro uoste. Dauguma aukų buvo jaunos merginos, parduodamos į
Jungtinius Arabų Emyratus, Turkiją, Šiaurės Kiprą, Saudo
Arabiją ir labai retai į ES valstybes. Kovai su prekyba žmonėmis skirti įstatymai
ir kiti teisės aktai atitinka šios srities tarptautinius ir Europos
standartus: ratifikuoti ir įgyvendinami Palermo protokolas, papildantis JT
konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (2000 m.),
ir Europos Tarybos konvencija dėl kovos su prekyba žmonėmis, priimta
2005 m. Varšuvoje. Kovai su prekyba žmonėmis skirtos nacionalinės
sistemos pagrindas yra svarbiausių institucijų tarpžinybinis
bendradarbiavimas įtraukiant pilietinę visuomenę. Šioje
sistemoje taip pat svarbus žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris,
pagal kurį aukų poreikiams teikiama pirmenybė. Vis daugiau
pastangų dedama tarptautinio policijos ir teismų bendradarbiavimo
srityje, be kita ko, vyksta derybos dėl dvišalių susitarimų su
kai kuriomis šalimis, į kurias parduodami žmonės. Reformuojant Vidaus
reikalų ministeriją Kovos su prekyba žmonėmis centras buvo visiškai
sujungtas su Bendrąja policijos inspekcija, o jo direktoriumi paskirtas
civilis asmuo, turintis daug patirties kovos su prekyba žmonėmis srityje. Kovos su prekyba žmonėmis politikos
įgyvendinimas praktikoje, nors dedama nemažai pastangų skirti tam
biudžeto lėšų (finansinių ir žmogiškųjų išteklių),
vis dar atrodo nepakankamas, turint omenyje, kad reikia siekti visapusiškos
vyriausybės atsakomybės ir ilgalaikio veiksmų tvarumo. Vyriausybė
deda vis daugiau pastangų siekdama šio tikslo. Šiuo metu valstybė (dėl
galiojančios teisinės sistemos) negali finansuoti NVO ir tai šiek
tiek trukdo visapusiškai bendradarbiauti su pilietine visuomene, tačiau
neseniai pritarta įstatymo projektui dėl privačių
socialinių paslaugų teikėjų finansavimo valstybės
lėšomis. Siekiant rinkti duomenis tebekuriama nacionalinė prekybos
žmonėmis statistikos duomenų bazė. Teisėsaugos institucijos
turi savo tyrimų ir baudžiamųjų procesų duomenų
bazę, o Darbo ir socialinės apsaugos ministerija – asmenų,
kuriems teikia paramą, duomenų bazę. Neseniai Nacionalinio kovos
su prekyba žmonėmis komiteto nuolatinis sekretoriatas bendradarbiaudamas
su VRM pradėjo bandomąjį projektą, kuriuo siekiama
suderinti duomenų rinkimą. Vyriausybė supranta, kokia svarbi yra
prevencija, ir jos siekia, o nacionalinėje paramos prekybos žmonėmis
aukoms sistemoje taip pat teikiama pagalba galimoms aukoms ir pažeidžiamoms
grupėms. Tačiau atrodo, kad prevencijos samprata yra iš dalies per
siaura – turėtų būti siekiama pašalinti pagrindines prekybos
žmonėmis priežastis. Todėl Vyriausybė, padedama specialių
šios srities NVO, stengiasi geriau apsaugoti pažeidžiamus vaikus; šiuo metu
svarstomas vaikų apsaugos įstatymo projektas. Įrengti specialūs
kambariai vaikams apklausti, be to, regionuose bus įrengtos papildomos specialios
aukų ir liudytojų apklausos patalpos. Policijai, sveikatos
priežiūros ir socialiniams darbuotojams parengta gairių, ką
daryti susidūrus su smurtu šeimoje. Be to, Finansų ministerija skirs
lėšų 2013 m. visuomenės sąmoningumo ugdymo kampanijoms
rengti. Kampanijos, kuriomis siekiama paveikti visuomenės nuomonę
apie internetinių nusikaltimų pavojingumą ir žalą, vyksta
iki 2013 m. rugpjūčio mėn., vėliau tų
pačių metų spalio mėn. vyks kovos su prekyba žmonėmis kampanijų
savaitė ir bus minima ES kovos su prekyba žmonėmis diena. Atrodo, kad Vyriausybė yra tvirtai
pasiryžusi kovoti su valstybės tarnautojų ir pareigūnų
korupcija ir įsitraukimu į prekybą žmonėmis. 2012 m.
pradėti 11 asmenų, kurie priskiriami valstybės pareigūnų
grupei, nusikalstamų veikų tyrimai: 7 asmenų bylos perduotos
nagrinėti teismui, informacija apie vieną asmenį
įslaptinta, o 3 asmenų nusikalstamų veikų tyrimai
tebevyksta. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1b temą „Prekybos žmonėmis prevencija“ Įgyvendinant Nacionalinį veiksmų planą padaryta didelė pažanga. Kovos su prekyba žmonėmis nacionalinės sistemos pagrindas yra daugelio institucijų bendradarbiavimas, taip pat įtraukiant pilietinę visuomenę. Numatoma skirti daugiau lėšų ir darbuotojų siekiant užtikrinti valstybės atsakomybę už kovos su prekyba žmonėmis politikos įgyvendinimą. Būtini tolesni veiksmai: · stiprinti nacionalinę kovai su prekyba žmonėmis skirtą duomenų bazę, į kurią duomenis teikia visos teisėsaugos institucijos, taip pat viešosios ir privačios organizacijos, teikiančios paramą aukoms. Skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių nacionaliniam veiksmų planui įgyvendinti; · nacionalinę prekybos žmonėmis aukų ir galimų aukų apsaugos sistemą susieti su nacionaline vaikų apsaugos sistema. Įkurti nacionalinį paramos aukoms, jų apsaugos ir kompensacijų mokėjimo joms fondą; · toliau siekti, kad parama ir medicinos pagalba prekybos žmonėmis aukoms ir galimoms aukoms atitiktų būtiniausius kokybės standartus, ir pripažinti socialinių darbuotojų reikšmę. Įgyvendinti privačių socialinių paslaugų teikėjų akreditacijos įstatymą ir taisykles. ·
Įgyvendinami korupcijos prevencijos ir
kovos su ja teisės aktai užtikrinant efektyvų nepriklausomos kovos su
korupcija tarnybos darbą; rengiami etikos kodeksai ir kovos su korupcija
mokymai, pirmiausia skirti teisėsaugos ir teismų sistemoje dirbantiems
valstybės pareigūnams Per paskutinius ketverius metus Moldovos
Respublika kovodama su korupcija padarė didelę pažangą; neseniai
išaiškinti keli atvejai, kai aukšto rango pareigūnai piktnaudžiavo savo pareigomis.
Neseni įvykiai Moldovos Respublikoje atskleidė, kad netiesioginė
politinė kovos su korupcija institucijų priklausomybė trukdo
profesionaliai ir nešališkai atlikti aukšto rango pareigūnų tyrimus. Tyrimais
nederėtų piktnaudžiauti, paversti jų politinės kovos ginklu.
Turi pakakti garantijų nepriklausomam ir efektyviam kovos su korupcija
institucijų darbui užtikrinti. Šių institucijų aukščiausiojo
rango pareigūnai turi būti skiriami pagal objektyvius ir skaidrius
kriterijus. Moldovos Respublika 2011 m. liepos mėn.
Parlamento sprendimu priėmė 2011–2015 m. nacionalinę kovos
su korupcija strategiją – tai yra sudėtingas ir gerai parengtas
programinis dokumentas. 2012 m. vasario mėn. Parlamentas patvirtino
strategijos įgyvendinimo 2012–2013 m. veiksmų planą[26]. Daugelis jame numatytų priemonių
buvo atidėtos arba neįgyvendintos visiškai, o įgyvendinamų
priemonių poveikis dar neaiškus. Nežinoma, kokie terminai galės
būti nustatyti toms priemonėms, kurios dar neįgyvendinamos. Korupcijos prevencijos srityje Moldovos
Respublika ėmėsi priemonių viešojo sektoriaus skaidrumui didinti,
kad visuomenė pradėtų labiau pasitikėti valdžios
institucijomis, vyriausybės sprendimų priėmimo procesas
būtų artimesnis žmonėms ir mažėtų pažeidžiamumas
korupcijai. Be kita ko, Moldovos Vyriausybė pagal plataus masto duomenų
atvirumo programą teikia visuomenei įvairios viešos informacijos,
įskaitant informaciją apie biudžetą, duomenų sąvadus
atvirų duomenų formatu. Moldovos Respublika 2008 m. taip pat įpareigojo
teisės aktų projektų rengėjus skelbti šiuos projektus
internete ir suteikti piliečiams galimybę teikti pastabas dėl
jų. Svarbių įgaliojimų korupcijos
prevencijos srityje turi Nacionalinis kovos su korupcija centras (toliau – NKKC),
o Moldovos institucijos pradėjo įgyvendinti sąžiningumo planus,
pagrįstus korupcijos rizikos vertinimu kiekvienoje institucijoje[27]. NKKC specialistai
Vyriausybės arba Parlamento prašymu taip pat konsultuoja teisės
aktų projektų rengėjus kovos su korupcija klausimais. Kovos su korupcija srities kompetenciją
pasidalijo NKKC ir speciali prokuratūra kovai su korupcija. NKKC
darbuotojai daugiausia atlieka tiriamąjį darbą, o prokuroras
kovai su korupcija vadovauja veiklai ir ją prižiūri, išduoda
įvairius įgaliojimus arba atliekant tyrimą prašo išduoti
įvairius teismo orderius. 2012 m. pertvarkyto NKKC
priežiūrą iš Vyriausybės[28]
perėmė Parlamentas, tačiau nuo 2013 m.
gegužės mėn. jo kontrolė vėl atiteko Vyriausybei. Tikrinti darbuotojų gyvenimo
būdą[29]
ir sąžiningumą numatyta NKKC įstatuose, o Moldovos valdžios
institucijos svarsto galimybę taip tikrinti visą viešosios administracijos
personalą. Nustatyti neatitikimai gali atskleisti pažeidimus, dėl
kurių galima imtis sankcijų ir prireikus atleisti pažeidėjus iš
darbo. Išsami gyvenimo būdo tikrinimo tvarka vis dar rengiama. Šiuo metu reikiamas
technines telefoninių pokalbių pasiklausymo priemones turi tik Informacijos
ir saugumo tarnyba. NKKC leidžiama tiesiogiai pasiklausyti pokalbių, daryti
nuorašus ir garso įrašus prokurorams. Finansiniai tyrimai yra Moldovos
Respublikos teisėsaugos institucijų silpnoji vieta. Finansinius
tyrimus atliekančių tyrėjų, kurie būtų tikri šios
srities specialistai, trūkumas padaro daug žalos, turint omenyje tokių
tyrimų sudėtingumą, ir galiausiai tai trukdo susigrąžinti
turtą iš nuteistų kaltinamųjų. Teisėjų imuniteto panaikinimas
atliekant korupcinių nusikalstamų veikų tyrimus (324 ir 326
straipsniai) yra sveikintinas žingsnis reikiama linkme. Reikėtų
apsvarstyti galimybę imtis panašių žingsnių dėl visų
kitų pareigūnų, turinčių imunitetą, grupių. 2011 m. teismai priėmė 314 sprendimų
bylose dėl korupcijos, tačiau tik nedaugelis iš jų buvo susiję
su aukšto rango pareigūnais: 213 bylų priimti apkaltinamieji nuosprendžiai,
18 bylų kaltinamieji buvo išteisinti, 83 teismo procesai nutraukti. 2012 m.
priimti 293 sprendimai – 197 apkaltinamųjų nuosprendžių, 27 išteisinamieji
nuosprendžiai, 69 teismo procesai nutraukti. 2012 m. laisvės
atėmimo bausmė nuteistiesiems skirta tik 17 bylų, o pagal visus
kitus nuosprendžius skirtos piniginės baudos ar lygtinės laisvės
atėmimo bausmės arba nuteistiesiems uždrausta ateityje eiti pareigas
viešajame sektoriuje. Tokia praktika nėra priimtina – iš to matyti teismų
nuolaidumas nusikaltėliams. NKKC užsakė atlikti analitinį
tyrimą siekdamas su MIAPAC[30]
pagalba įvertinti visų teismuose nagrinėtų korupcijos
bylų apkaltinamųjų nuosprendžių bausmių dydį. Taip
pat patartina surengti diskusijas su Moldovos teisminėmis institucijomis dėl
taikomų bausmių (pateikti gaires dėl nuosprendžių), kad
būtų užtikrinta, jog nuteistiesiems korupcijos bylose būtų skirtos
atgrasomąjį poveikį turinčios sankcijos. Nacionalinė sąžiningumo užtikrinimo
komisija (toliau – NSUK) yra savarankiška nuo kitų vyriausybės tarnybų,
kitų subjektų ir privačių asmenų nepriklausoma viešoji
institucija. Jos narius penkerių metų kadencijai skiria Parlamentas. NSUK
yra atsakinga už turto, interesų ir nesuderinamumo deklaracijas. Jos
steigimo įstatymas įsigaliojo 2012 m. kovo 1 d., tačiau
NSUK pradėjo dirbti tik 2013 m. kovo 1 d. Numatytas NSUK etatų
skaičius – 21; jau įdarbinta 12 darbuotojų. NSUK prižiūri
visus aukšto rango pareigūnus, prokurorus, teisėjus, valstybės
tarnautojus ir kitus vadovaujamas pareigas einančius asmenis, iš viso apie
25 000 valstybės tarnautojų. Su programine įranga ir
techniniais pajėgumais susijusių išteklių NSUK turi nedaug. Naujai
sudaryta NSUK dar neturi daug patirties turto deklaravimo, interesų
deklaravimo ir nesuderinamumo kontrolės srityje. Neseniai priimtu įstatymu padvigubinti
NKKC darbuotojų atlyginimai (pradedančio darbuotojo atlyginimas – 500 EUR
– prilygsta Aukščiausiojo Teismo teisėjo arba generalinio prokuroro
pavaduotojo atlyginimui), tačiau dėl to, siekiant subalansuoti
sistemą, gali reikėti sudaryti tokias pačias sąlygas prokuratūros
kovai su korupcija prokurorams. GRECO įvertinusi Moldovos Respubliką
pateikė 17 rekomendacijų, iš kurių 9 susijusios su partijų
finansavimu, o 8 pateiktos dėl inkriminavimo. GRECO ataskaitoje
pripažįstama, kad visas rekomendacijas labai stengiamasi įgyvendinti.
Iki šiol dar nėra priimta teisės akto dėl šių
rekomendacijų, tačiau Centrinės rinkimų komisijos[31] sudaryta darbo grupė
parengė ir viešai apsvarstė įstatymo projektą, kurį
dabar reikia priimti. Teisėjų imuniteto panaikinimas atliekant korupcinių
nusikalstamų veikų tyrimus (324 ir 326 straipsniai) yra sveikintinas žingsnis
reikiama kryptimi. Reikėtų apsvarstyti galimybę imtis
panašių žingsnių dėl visų kitų pareigūnų,
turinčių imunitetą, grupių. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1c temą „Korupcijos prevencija ir kova su ja“ Imtasi ryžtingų veiksmų stiprinant NKKC ir prokuratūrą kovai su korupcija, taip pat pradėjo dirbti Nacionalinė sąžiningumo užtikrinimo komisija. Norint užtikrinti visišką visų kovos su korupcija institucijų politinį nepriklausomumą reikia toliau imtis patikimų prevencinių priemonių, skirti pakankamai lėšų ir papildomomis priemonėmis stiprinti pajėgumus. Būtini tolesni veiksmai: · sukurti patikimą, tik kvalifikaciniais ir objektyviais kriterijais pagrįstą skyrimo į tarnybą sistemą, pagal kurią būtų skiriami kovos su korupcija institucijų, prokuratūros ir Aukščiausiojo Teismo aukščiausio rango pareigūnai, kad būtų užtikrintas nešališkas ir nepriklausomas jų darbas. Prokuratūrą kovai su korupcija sujungti su NKKC ir apriboti jos veiklą, paliekant jai tik aukšto lygmens korupcijos bylas. Gerinti darbo užmokesčio sistemą ir didinti darbuotojų skaičių visose kovos su korupcija institucijose (NKKC, prokuratūroje kovai su korupcija, NSUK); · toliau tobulinti turto deklaravimo, neteisėto turto ir interesų konfliktų kontrolės teisės aktus ir praktiką ir stiprinti teisėsaugos institucijų gebėjimus atlikti finansinius tyrimus. Remiantis geriausia Europos patirtimi įgyvendinti NKKC darbuotojų gyvenimo būdo tikrinimo taisykles ir sukurti bendradarbiavimo mechanizmą, atliekant gyvenimo būdo tikrinimus kartu su NSUK. Remiantis geriausia tarptautine patirtimi persvarstyti likusį pareigūnų imunitetą. Mokyti teisėjus, prokurorus ir teisėsaugos darbuotojus europinės telefoninių pokalbių pasiklausymo praktikos. ·
Įgyvendinami pinigų plovimo ir
terorizmo finansavimo prevencijos teisės aktai ir strategija, taip pat
įgyvendinami atitinkami teisės aktai dėl nusikaltėlių
turto konfiskavimo (įskaitant nuostatas dėl tarpvalstybinių aspektų) Moldovos Respublikos
kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu (KPPTF) teisinė
sistema yra labai visapusiška ir išsami. Moldovos
KPPTF sistemoje dalyvauja daugybė įvairius vaidmenis ir funkcijas
atliekančių administracinių institucijų ir jos visos efektyviai
vykdo savo įgaliojimus. Įvairių institucijų tarpusavio
koordinavimo ir bendradarbiavimo lygis yra aukštas ir atitinka tarptautinius
standartus. 2012 m. Moldovos Respublika priėmė ir įgyvendino
kelis įstatymus (Kapitalo rinkos įstatymą, Mokėjimo
sistemų ir elektroninių pinigų įstatymą, Specialiosios
tyrimo veiklos įstatymą) ir įgyvendinimo teisės aktus (Sprendimą
dėl KPPTF priemonių taikymo ne bankų finansų rinkai
taisyklių), taip pat nurodymus ir rekomendacijas, kaip pašalinti kai
kuriuos Europos Tarybos MONEYVAL komiteto 3-iojoje abipusio vertinimo
ataskaitoje nustatytus trūkumus. Vis dar reikia pašalinti kelis nedidelius
trūkumus, susijusius su baudžiamąja atsakomybe už pinigų
plovimą ir terorizmo finansavimą, ir šiuo tikslu Moldovos valdžios
institucijos parengė teisės aktų pakeitimus, kurie šiuo metu
priimami. Tačiau galiojantys teisės aktai dėl šių
nusikaltimų atitinka Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF),
ES ir tarptautines konvencijas. 2011 m. iš 151 Finansinės žvalgybos
padalinio pradėto tyrimo kaltinamieji aktai pateikti 4 bylose, o apkaltinamieji
nuosprendžiai priimti 2 bylose. Visos institucijos aktyviai dalyvaus
įgyvendinant 2013–2017 m. nacionalinę kovos su pinigų
plovimu ir terorizmo finansavimu strategiją, kurią ketina patvirtinti
Moldovos Parlamentas. Konkrečios užduotys, pareigos ir terminai veiksmų
plane nustatyti kiekvienai iš šių institucijų, kurių veiklą
koordinuoja Pinigų plovimo prevencijos ir kovos su juo biuras[32] ir
prižiūri speciali Moldovos Parlamento komisija. Atrodo, kad
Moldovos KPPTF sistemai priklausančių finansų įstaigų
priežiūra ir kontrolė, atliekamos Moldovos nacionalinio banko,
Nacionalinės finansų rinkų komisijos ir Pinigų plovimo
prevencijos ir kovos su juo biuro, yra tinkamos ir atitinka tarptautinius
standartus. Finansų įstaigos deramai imasi prevencinių priemonių
pagal FATF ir ES standartus: tinkamo klientų tikrinimo, sustiprintų
tapatybės nustatymo priemonių, tęstinių verslo
santykių, politikoje dalyvaujančių asmenų, faktiškojo
savininko, elektroninių pervedimų, apskaitos, mokymo, vidaus darbo
tvarkos ir politikos, atitikties vienetų, pranešimų apie
įtartinus sandorius. 2012 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos MONEYVAL komiteto ataskaitoje pripažinta, kad Moldovos Respublika
nuosekliai daro pažangą vartotojų tikrinimo ir pranešimo srityse. Atsižvelgiant į šią ataskaitą
Moldovos Respublikai nuo 2012 m. gruodžio mėn. taikoma
supaprastinta stebėsenos tvarka. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1d temą „Pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija“ KPPTF teisinė sistema yra visapusiška ir tinkamai įgyvendinama. Atitinkamų institucijų veiklos koordinavimo ir bendradarbiavimo lygis yra pakankamas ir atitinka Europos ir tarptautinius standartus. Būtini tolesni veiksmai: · toliau griežtinti pagal KPPTF teisinę sistemą skiriamas sankcijas, didinti bausmes ir gerinti KPPTF lėšų konfiskavimo, įšaldymo ir sulaikymo tvarką. Įgyvendinti nustatytų su finansais nesusijusios komercinės veiklos rūšių ir profesijų priežiūros priemones. Tarpvalstybinę veiklą, kurioje naudojami pinigai, suderinti su galiojančiais ES teisės aktais ir FATF standartais; · toliau sistemingai ir laiku įgyvendinti 2013–2017 m. nacionalinę KPPTF strategiją ir MONEYVAL parengtą rekomenduojamų veiksmų planą. ·
Įgyvendinama nacionalinė kovos su
narkotikais strategija ir susijęs veiksmų planas sienos perėjimo
punktams suteikiant prieigą prie informacijos apie konfiskuotus narkotikus
ir susijusius asmenis; toliau plėtojamas bendradarbiavimas ir keitimasis informacija
su atitinkamomis tarptautinėmis kovos su narkotikais srities
organizacijomis 2011–2018 m. nacionalinė kovos su
narkotikais strategija ir 2011–2013 m. nacionalinis kovos su narkotikais
veiksmų planas įgyvendinami pagal Europos standartus. Šiuo metu
rengiamas naujas 2014–2018 m. nacionalinis kovos su narkotikais
veiksmų planas, pagal kurį bus vienodai svarbu kovoti tiek su
narkotikų vartojimu, tiek su prekyba narkotikais. Pagal veiksmų planą Moldovos
Respublika 2012 m. balandžio mėn. prisijungė prie Europos
Tarybos Pompidou grupės. 2012 m. pasirašius susitarimo
memorandumą su Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos
centru (ENNSC), pradėta sėkmingai bendradarbiauti. 2011 m. įsteigta Nacionalinė
kovos su narkotikais komisija koordinuoja vyriausybinių institucijų tarpžinybinį
bendradarbiavimą ir palaiko ryšius su nevyriausybinėmis
institucijomis bei pilietine visuomene, su jomis tardamasi visais kovos su narkotikais
politikos klausimais. Atitinkamos įstaigos labai gerai bendradarbiauja ir tarpusavyje
koordinuoja darbą. Vadovaujantis subalansuotu požiūriu tarnybos,
atsakingos už narkotikų paklausos mažinimą, derina darbą su
tarnybomis, kurių užduotis – mažinti jų pasiūlą. VRM Bendrosios policijos inspekcijos Kovos su
narkotikais direkcija labai sėkmingai bendradarbiauja su prevencijos ir
priežiūros institucijomis. Su NVO, kurios padeda teikti pagalbą
narkotikų vartotojams, bendradarbiaujama patenkinamai, tačiau atrodo,
kad imamasi daugiau veiksmų dėl ŽIV, o ne narkotikų vartojimo
prevencijos ir jų daromos žalos mažinimo. Nuo 2004 m. imta taikyti alternatyvius
gydymo būdus, sveikatos bei priežiūros centruose tiekiamas metadonas. Apie visas su narkotikais susijusias ir
kitų rūšių nusikalstamas veikas pranešama ir jos registruojamos
kaip nusikaltimai integruotoje automatinėje informacinėje sistemoje, VRM
sukurtoje siekiant registruoti nusikalstamas veikas, baudžiamąsias bylas
ir nusikaltimus įvykdžiusius asmenis. Sėkmingai įvykdytos kelios
specialios kovos su narkotikais operacijos. 2012 m. užregistruotos 1 457
su narkotikais susijusios nusikalstamos veikos ir aptiktos 8 nusikalstamos
grupės, neteisėtai prekiaujančios narkotikais. 2012 m.
konfiskuota 304 kilogramai ir 890 gramų narkotikų. Rajonuose
pagrindinių teismo ekspertizės pajėgumų pakanka,
tačiau neįmanoma atlikti preliminarių narkotikų testų tiriant
sulaikytas medžiagas, todėl analizę tenka atlikti atskirose teismo
ekspertizės laboratorijose, o toks darbas yra ilgai trunkantis ir nenašus. Moldovos Respublika nėra svarbi prekybos
narkotikais ar jų gamybos šalis, tačiau per ją narkotikai gabenami
į Vakarų Europą. Iki šiol sėkmingai kovoti su narkotikais
trukdė tai, kad policijos pareigūnams trūksta reikiamos specializacijos
ir įrangos. Vyriausybė ryžtingais veiksmais siekia ištaisyti
tokią padėtį vykdydama dabartinę policijos reformą; ji
didina darbuotojų skaičių VRM Kovos su narkotikais direkcijos
specializuotuose kovos su narkotikais skyriuose ir pertvarko šiuos skyrius. Kova su marihuanos auginimu namų
sąlygomis pastaraisiais metais buvo vienas svarbiausių Kovos su
narkotikais direkcijos uždavinių, tačiau 2012 m. atskleista
didėjanti sintetinių kanabinoidų ir sintetinių
katinonų vartojimo problema. Pranešama, kad sintetiniai narkotikai yra labai
paplitę (amfetaminai, metamfetaminai, sintetinis kanabinolis ir kai kurie
sintetiniai analgetikai, kaip antai tramadolis, kurie yra pigūs ir jų
galima gana lengvai gauti). Reaguodama į šią tendenciją VRM
paprašė Vyriausybės įtraukti daugelį šių
sintetinių narkotikų į oficialų uždraustų
medžiagų sąrašą. Taip pat vis labiau populiarėja daugelio įvairių
narkotikų rūšių vartojimas (maišomi įvairūs narkotikai
arba narkotikai su alkoholiu ir kitomis medžiagomis). Vertinimas pagal 3 skyriaus 1e temą „Kovos su narkotikais politikos įgyvendinimas“ Nacionalinės kovos su narkotikais strategijos 2011–2013 m. veiksmų planas ir institucinė sistema sėkmingai įgyvendinami, institucijos gerai bendradarbiauja tarpusavyje. Nacionalinė kovos su narkotikais komisija sėkmingai dirba, VRM Kovos su narkotikais direkcija yra gerai organizuota ir neseniai labai sustiprino savo operatyvinio lygmens analitinius gebėjimus. NVO turi toliau dalyvauti veikloje, kuria mažinama narkotikų paklausa ir jų daroma žala. Būtini tolesni veiksmai: · toliau stiprinti pastangas aprūpinti policiją techninėmis priemonėmis, reikalingomis jos veikloje aptinkamoms medžiagoms nustatyti; · užtikrinti, kad NVO toliau dalyvautų kovojant su narkotikais ir gydant priklausomybės nuo narkotikų aukas. ·
Atitinkamų Jungtinių Tautų ir
Europos Tarybos konvencijų ir GRECO rekomendacijų įgyvendinimas minėtose
srityse Organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir
kovos su juo įstatymas ir strategija visiškai atitinka JT konvencijos
prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir papildomų jos
protokolų nuostatas. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos ·
Užkirsti kelią korupcijai ir kovoti su ja
visais lygmenimis ir visose srityse. Įgyvendinta iš dalies – žr. atitinkamą
VRLVP kriterijų punktą. Be to, teikiant paramą pagal Kovos su
korupcija, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu Moldovos Respublikoje
projektą (MOLICO) parengtas praktinis mokymo tirti korupciją ir su
korupcija susijusias nusikalstamas veikas vadovas. Jis skirtas kovos su
korupcija srities prokurorams ir tyrėjams, dirbantiems prokuratūroje
kovai su korupcija, Nacionaliniame kovos su korupcija centre, VRM ir Saugumo ir
žvalgybos tarnyboje. ·
Aktyviau rinkti duomenis apie nusikaltėlius
ir organizuotas nusikalstamas grupes nacionaliniu lygmeniu, be kita ko,
sukuriant ir (arba) tobulinant nacionalines duomenų bazes. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 17, 18 ir 24 p. ·
Toliau dėti pastangas gerinti duomenų
rodiklius ir duomenų apie nusikalstamumą rinkimą visose
nusikalstamos veiklos srityse. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 17, 18 ir 24 p. ·
Visose srityse teikti pirmenybę kovos su
korupcija veiksmams ir juos įgyvendinti, be kita ko, apimant platesnio
masto teisinės valstybės aspektus. Nacionalinės valdžios
institucijos turėtų būti pajėgios kovoti su korupcija
visais lygmenimis – centriniu, regioniniu, vietos ir konkrečių
sektorių; ypač daug dėmesio jos turėtų skirti
teisėsaugos institucijoms ir muitinei. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 19–22 p. ·
Užtikrinti veiksmingą prekybos
žmonėmis aukų apsaugą ir ją toliau gerinti, teikti šioms
aukoms pagalbą ir paramą. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 18 ir 19 p. ·
Su Moldovos valdžios institucijomis
turėtų būti susitarta dėl turto konfiskavimo
procedūrų, kad būtų galima atgauti pavogtą
nuosavybę arba iš jos gautą pelną, taip pat sumažinti
organizuotų nusikalstamų grupių finansinę galią,
sudarant sąlygas jas išardyti. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 17, 22 ir 23 p. 3 skyrius, 2 tema. Teisminis
bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose a) VRLVP kriterijai ·
Įgyvendinamos tarptautinės konvencijos
(visų pirma Europos Tarybos konvencijos) dėl teisminio
bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose Moldovos Respublikoje veikia visapusiška ir
atnaujinta tarptautinio teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose
teisinė sistema. 2012 m. gruodžio 26 d. priimtas įstatymas
dėl Europos Tarybos konvencijos dėl savitarpio pagalbos
baudžiamosiose bylose antrojo papildomo protokolo ratifikavimo. Ši iš kelių tarptautinių, regioninių ir nacionalinių
priemonių sudaryta sistema teikia galimybę, laikantis Europos
standartų, tinkamai teikti prašymus ir pasiūlymus dėl tarptautinio
bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose. Teisinė sistema apima tradicines bendradarbiavimo sritis, kaip
antai ekstradiciją, teismo pavedimus, baudžiamųjų
bylų perdavimą ir perėmimą, prašymus pripažinti ir vykdyti užsienio
teismų apkaltinamuosius nuosprendžius baudžiamosiose bylose ir prašymus
perduoti nuteistuosius. Šioje sistemoje taikomos tam tikros nuostatos dėl labai
veiksmingų tyrimo priemonių naudojimo, kaip antai teismo posėdžių-videokonferencijų,
tarpvalstybinių stebėjimų, kontroliuojamųjų gabenimų,
slaptų operacijų ir jungtinių tyrimų grupių. Taigi
teisinė sistema yra pakankamai tvirta, kad patenkintų vis didėjančius
poreikius bendradarbiauti kovojant su sunkiausiais nusikaltimais, kaip antai terorizmu,
organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais, prekyba žmonėmis, korupcija,
elektroniniais nusikaltimais ir pinigų plovimu. Nuo 2012 m. Moldovos Respublikos generalinės
prokuratūros atstovas dalyvauja Europos Tarybos Bendradarbiavimo
baudžiamosiose bylose srities Europos konvencijų taikymo ekspertų
komiteto (PC-OC) plenariniuose posėdžiuose. Tarptautinio bendradarbiavimo prašymai gaunami
ir teikiami per centrinės valdžios institucijas, Generalinę
prokuratūrą ir Teisingumo ministeriją pagal Baudžiamojo proceso
kodekse nustatytas atitinkamo proceso etapo – baudžiamosios bylos tyrimo arba
teismo apkaltinamojo nuosprendžio priėmimo – taisykles. Abi institucijos savo užduotis atlieka koordinuodamos
su kitomis šalies ir tarptautinėmis organizacijomis bei institucijomis. Darbuotojų
jose, ypač teismuose, pakanka po to, kai 2013 m. pradžioje Aukščiausioji
teisėjų taryba priėmė kelis sprendimus padidinti ikiteisminio
tyrimo teisėjų skaičių. Vis daugiau dėmesio skiriama reikalingam
mokymui ir toliau stengiamasi skirti daugiau būtinų biudžeto
išteklių šiam tikslui. Turimais statistikos duomenimis, tiek Generalinės
prokuratūros, tiek Teisingumo ministerijos tarnybos reguliariai gauna nagrinėti
daug tarptautinio bendradarbiavimo prašymų. Kalbant apie ekstradiciją,
baudžiamųjų bylų perėmimą ir baudžiamųjų
bylų perdavimą, atrodo, kad Moldovos Respublika teikia daugiau prašymų
negu pati gauna. 2009–2012 m. Generalinės prokuratūros prašyta
per metus išnagrinėti vidutiniškai apie 227 teikiamus ir tik 27 gautus ekstradicijos
prašymus. Generalinė prokuratūra nagrinėjo vidutiniškai
31 baudžiamųjų bylų perėmimo (gavus prašymus) ir 11
baudžiamųjų bylų perdavimo (teikiant prašymus) atvejį. Kalbant
apie teismo pavedimus, atrodo, kad Moldovos Respublika, priešingai,
gauna daugiau prašymų negu teikia – tuo pačiu laikotarpiu Generalinė
prokuratūra per metus išnagrinėjo vidutiniškai 494 gautus prašymus ir
388 teikiamus prašymus. Teisingumo ministerijos taip pat nuolat prašoma
nagrinėti prašymus, tačiau ji tai daro mažesniu mastu nei Generalinė
prokuratūra. 2012–2013 m. laikotarpiu Teisingumo ministerija
išnagrinėjo 71 teikiamą ekstradicijos prašymą ir 12 gautų
prašymų. Ji išnagrinėjo 14 baudžiamųjų bylų
perėmimo atvejų (gavus prašymus), tačiau nenagrinėjo nė
vieno baudžiamosios bylos perdavimo (teikiant prašymą) atvejo. Kalbant
apie teismo pavedimus, yra žinomas tik bendras Teisingumo ministerijos
skaičius, t. y. 1068 atvejai, kai buvo gauti ir pateikti prašymai
bendradarbiauti civilinėse ir baudžiamosiose bylose; baudžiamųjų
bylų buvo šiek tiek mažiau negu civilinių. Be to, Teisingumo ministerija yra
vienintelė institucija, atsakinga už prašymus pripažinti ir vykdyti baudžiamųjų
bylų nuosprendžius ir už prašymus perduoti nuteistuosius. 2012–2013 m.
Teisingumo ministerija išnagrinėjo 16 gautų ir 12 teikiamų
prašymų pripažinti ir vykdyti baudžiamųjų bylų
nuosprendžius. Ji išnagrinėjo 390 prašymų perduoti nuteistuosius
Moldovos Respublikai ir 21 prašymą perduoti nuteistuosius
užsienio šalims. Iš ekstradicijos statistikos matyti, kad Generalinė
prokuratūra nagrinėja kur kas daugiau prašymų negu Teisingumo
ministerija. Šis skirtumas yra atsiradęs tik dėl to, kad su bylų
ikiteisminio tyrimo etapu susijusių prašymų teikiama kur kas daugiau
negu prašymų, teikiamų bylas nagrinėjant teisme (žr. pirmiau
aprašytus šių institucijų įgaliojimus). Gautų ekstradicijos prašymų, kuriuos tiek Generalinė prokuratūra, tiek Teisingumo
ministerija atsisakė patenkinti, buvo nedaug. Generalinė
prokuratūra 2009–2012 m. dėl teisinių priežasčių
atmetė tik 15 prašymų, daugiausia todėl, kad prašomi išduoti
asmenys buvo Moldovos Respublikos piliečiai, arba dėl senaties
terminų. Teisingumo ministerija 2012–2013 m. dėl teisinių
priežasčių atmetė vienintelį prašymą, nes prašomam
išduoti asmeniui buvo suteiktas prieglobstis. Iš to, kad ekstradicijos prašymus
patenkinti atsisakoma nedažnai, galima spręsti apie atvirą Moldovos
Respublikos institucijų požiūrį į bendradarbiavimą su
trečiosiomis šalimis. Vertinant tarptautinio teisminio
bendradarbiavimo veiksmingumą svarbus veiklos rodiklis yra vidutinė
prašymų nagrinėjimo trukmė: tiek Generalinėje
prokuratūroje, tiek Teisingumo ministerijoje[33] nagrinėjimo
trukmė atrodo pagrįsta ir neviršija vidutinės trukmės ES
valstybėse narėse. ·
Labai veiksmingas teisėjų ir
prokurorų teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose su ES
valstybėmis narėmis Dauguma (apie du trečdaliai) minėtų
prašymų buvo susiję su NVS reikalais ir tik mažiau kaip
trečdalis – su ES valstybėmis narėmis. Moldovos Respublikos
institucijos užtikrina veiksmingą bendradarbiavimą su atitinkamomis
ES valstybių narių institucijomis. ·
Su Eurojustu sudarytas operatyvinio
bendradarbiavimo susitarimas Eurojustas 2012 m. rudenį baigė
rengti duomenų apsaugos Moldovos Respublikoje vertinimo ataskaitą ir
2012 m. lapkričio mėn. pranešė Tarybai apie
pasiūlymą 2013 m. vasario 1 d. pradėti oficialias
derybas siekiant sudaryti operatyvinio bendradarbiavimo susitarimą. Pirmasis
derybų etapas 2013 m. birželio 10 d. buvo labai sėkmingas,
todėl tikimasi derybas netrukus užbaigti. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos ·
Stiprinti teismų sistemą,
įskaitant teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose,
ypač savitarpio teisinę pagalbą. Moldovos Respublika šiuo metu visapusiškai
reformuoja savo teismų sistemą, atlikdama svarbius jos teisės
aktų ir institucinius pakeitimus, pagal 2011–2016 m. strategiją
ir veiksmų planą. 2012 m. rugsėjo mėn.
įsteigtam departamentui pavesta reformuoti Generalinę prokuratūrą,
o 2012 m. gruodžio mėn. Aukščiausioji prokurorų taryba
patvirtino 2012–2014 m. prokuratūrų strateginės
plėtros programą, kuri šiuo metu įgyvendinama. Vertinimas pagal 3 skyriaus 2 temą „Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose“ Moldovos Respublika yra patikima ir aktyvi tarptautinio teisminio bendradarbiavimo partnerė, kurios patirtis rodo, kad ji labai noriai bendradarbiauja su ES valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis. Būtini tolesni veiksmai: · toliau gerinti teisėjų ir prokurorų mokymą spręsti tarptautinius klausimus, be kita ko, skiriant tam daugiau būtinų lėšų; · toliau gerinti statistiką ir registruoti statistinius duomenis tiek Generalinėje prokuratūroje, tiek Teisingumo ministerijoje, kai tinka, naudojantis bendrai sudarytu taikomų rodiklių sąrašu. 3 skyrius, 3
tema. Teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas a) VRLVP kriterijai ·
Teisėsaugos tarnybų operatyviniai ir
specialiųjų tyrimų gebėjimai yra aukšto lygio ir jais nuosekliai
ir efektyviai naudojamasi kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu Po VRM 2013 m. kovo mėn. reformos Nacionalinė
policijos tyrimų inspekcija yra sudaryta iš specialių direkcijų
(sunkių nusikaltimų, organizuoto nusikalstamumo, sukčiavimo,
narkotikų, intervencijos) ir dviejų centrų (kovos su prekyba
žmonėmis ir informacinių technologijų), kurie veikdami visi
kartu kovoja su visų rūšių sunkiais nusikaltimais ir organizuotu
nusikalstamumu. Trys regioniniai padaliniai aprėpia visą Moldovos
Respublikos teritoriją. Jie yra atskaitingi centrinio lygmens direkcijoms
ir tyrimus atlieka savarankiškai. Atlikus reformą užtikrintas teisiniu ir
techniniu požiūriais geresnis policijos tarnybų ir prokurorų
bendradarbiavimas. Generalinėje prokuratūroje įsteigtas
specialus skyrius – Organizuoto nusikalstamumo kontrolės ir tyrimo
padalinys, įgaliotas vykdyti ir valdyti baudžiamąjį
persekiojimą organizuoto nusikalstamumo bylose, atstovauti kaltintojui
teisme, kontroliuoti ir koordinuoti specialių organizuoto nusikalstamumo
prevencijos ir kovos su juo poskyrių darbą. Be to, Generalinėje
prokuratūroje veikia kovos su prekyba žmonėmis padalinys ir kovos su elektroniniais
nusikaltimais padalinys. 2012 m. gruodžio mėn. priimtas
naujas įstatymas dėl specialiosios tyrimų veiklos, o
2012 m. balandžio mėn. įstatymu priimti keli Baudžiamojo
proceso kodekso pakeitimai. Abiem įstatymais galiojantys teisės aktai
suderinti su naujomis nuostatomis dėl kovos su tarpvalstybiniu
nusikalstamumu ir tarptautinių jungtinių tyrimų grupių, persvarstyti
valstybės įstatymai dėl telefoninių pokalbių
pasiklausymo, taip pat persvarstyti atitinkami teisės aktai pagal
Pietryčių Europos policijos tarnybų bendradarbiavimo konvenciją. Pagal dabartinį teisinį pagrindą
galima sukurti labiau tinkamą ir teisėtą specialiųjų
tyrimo priemonių taikymo sistemą, reglamentuojamą
įstatymų ir kontroliuojamą prokuroro bei teisminės
institucijos. Tarptautinius ir ES teisės standartus atitinkančiomis teisės
aktų nuostatomis tyrimus atliekančioms tarnyboms leidžiama naudotis
įvairiomis tyrimo priemonėmis. Taikant šias priemones jau
sėkmingai išnagrinėta daug įvairių baudžiamųjų
bylų ir tai rodo, jog tyrėjai ir prokurorai aiškiai nusimano ir
supranta, kada taikyti šias priemones yra praktiška ir teisėta. Pokalbių pasiklausymo ir įrašymo
įranga arba tiesioginio pasiklausymo prietaisai yra saugomi Saugumo ir
žvalgybos tarnybos patalpose ir jos prižiūrimi. Saugumo ir žvalgybos
tarnyba gauna garso signalus iš telekomunikacijų bendrovės ar savo pasiklausymo
prietaisų ir juos perduoda tyrimą atliekančioms tarnyboms, kad
jos galėtų jais pasinaudoti vykdydamos savo veiklą. Dabartinėje
sistemoje padėtis yra tokia, kad pareigūnai, turintys ir kitų
įgaliojimų (kaip antai žvalgybos ir kontržvalgybos valstybės
saugumo srityje), turi ir kontroliuoja duomenis, skirtus nusikalstamų
veikų tyrimams, reglamentuojamiems Baudžiamojo proceso kodekso. Kontrolės trūkumas Padnestrės
regione šiek tiek kliudo Moldovos Respublikos pastangoms užtikrinti
viešąją tvarką ir saugumą. Labiausiai paplitusi
nusikalstama veika yra prekių kontrabanda, kurios poveikis ribojamas
padedant EUBAM. Kišiniovo ir Tiraspolio policijos tarnybų
bendradarbiavimas kol kas nėra oficialiai įteisintas. ·
Atitinkamos valstybės tarnybos – ypač
sienos apsaugos, policijos, muitinės pareigūnai – labai veiksmingai tarpusavyje
bendradarbiauja teisėsaugos srityje ir bendradarbiauja su teisminėmis
institucijomis 2012 m. Moldovos Respublikoje
pradėta taikyti tarptautinio teismų ir policijos bendradarbiavimo
priemonė – jungtinės tyrimų grupės (JTG). Jų teisinis
pagrindas yra Jungtinių Tautų konvencijos prieš tarptautinį
organizuotą nusikalstamumą[34]
19 straipsnis ir Palermo konvencija, įsigaliojusi Moldovos Respublikai
ją ratifikavus 2005 m. rugsėjo 16 d. Moldovos teisės
aktais pagal ES reikalavimus nustatytos bendros tokių grupių sudarymo
sąlygos. Moldovos valdžios institucijų taikomas modelis yra
pagrįstas ES Tarybos bendruoju sprendimu ir ES Tarybos rezoliucija
dėl jungtinių tyrimų grupių. Policijai bendradarbiaujant su prokuratūromis
didelių kliūčių ar ryšio trūkumų nenustatyta. Bendradarbiaujama
sėkmingai, policija ir prokuratūra yra aiškiai pasidalijusios
kompetenciją. Nagrinėti atvejai atskleidė, kad abi tarnybos
nuodugniai ir iš esmės gerai išmano baudžiamąjį procesą ir
tyrimo metodus. Po VRM reformos naujai sukurtą sistemą reikės
įgyvendinti ir ja naudotis praktiškai. Kita priemonė, skatinanti
tarpinstitucinį bendradarbiavimą, yra 2013 m. vasario mėn. Generalinėje
prokuratūroje įsteigtas organizuoto nusikalstamumo kontrolės[35] ir tyrimo skyrius. Jame dirba 10
prokurorų, kiekvienas iš jų turi bent 10 metų darbo stažą. Sudėtingas klausimas yra generalinio
prokuroro įgaliojimai. Generalinis prokuroras ne tik vadovauja pagrindinei
prokurorų institucijai ir veda sunkiausių nusikaltimų bylas – jam
suteikti platūs įgaliojimai „atšaukti“, t. y. perimti atsakomybę
už bylą iš bet kurio žemesnio rango prokuroro. Šis įgaliojimas, numatytas
visuose pagrindiniuose teisės aktuose siekiant koordinuoti darbą ir
pakeisti prokurorą, jeigu tyrimas vykdomas neefektyviai, gali labai riboti
prokurorų nepriklausomumą ir savarankiškumą, todėl juo reikėtų
naudotis labai atsargiai ir ribotai. Būta abejonių, ar šio
įgaliojimo nereikėtų kaip nors apriboti arba geriau kontroliuoti. Kitokio tarpinstitucinio teisėsaugos
įstaigų bendradarbiavimo, be kita ko, siekiant korupcijos prevencijos
ir kovojant su ja, pagrindas yra keitimosi informacija sistemos. Automatizuota
integruota informacine sistema, kurioje saugomi nusikalstamų veikų
įrodymai, informacija apie baudžiamąsias bylas ir nusikaltėlius,
taip pat baudžiamojo proceso teisės aktus, nuo 2008 m.
liepos mėn. kartu naudojasi Generalinė prokuratūra, VRM,
Muitinės tarnyba ir Nacionalinis kovos su korupcija centras. ·
Susitarimai stiprinti dvišalį ir daugiašalį
operatyvinį teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, be
kita ko, keičiantis tikralaike informacija su kompetentingomis ES
valstybių narių teisėsaugos institucijomis Vykdant VRM reformą 2013 m.
pradžioje įsteigtas naujas Tarptautinio policijos bendradarbiavimo centras.
Jame sutelkti trys VRM padaliniai, turintys tarptautinio policijos
bendradarbiavimo įgaliojimų: Interpolo nacionalinis centrinis biuras,
SELEC/GUAM nacionalinis centras ir Europolo nacionalinis kontaktinis centras. Visos
už tarptautinį policijos bendradarbiavimą atsakingos įstaigos ir
skyriai dabar priklauso vienai sistemai ir yra įsikūrę tose pačiose
patalpose. Interpolo tarptautinio policijos
bendradarbiavimo centras VRM palaiko ryšius su Teisingumo ministerija, Muitinės
tarnyba, Saugumo ir žvalgybos tarnyba, Generaline prokuratūra, Pasienio
policija ir Nacionaliniu kovos su korupcija centru. Interpolo biuras gauna ir
siunčia visus tarptautinius prašymus suteikti informacijos per Interpolo
duomenų bazes ir yra prisijungęs prie įvairių Moldovos
Respublikos duomenų bazių ir registrų. Gaunamos informacijos srautas
yra pastovus, o jos teikiama vis daugiau. Šio skyriaus pareigūnai ir
specialistai gerai žino savo įgaliojimus ir užduotis. Bendrajai tarptautinio policijos
bendradarbiavimo sistemai priklausantis GUAM skyrius užtikrina, kad Gruzija,
Ukraina, Azerbaidžanas ir Moldovos Respublika kasdien keistųsi informacija.
Moldovos Respublika per šį skyrių su minėtomis valstybėmis keičiasi
išties dideliu informacijos kiekiu. Moldovos valdžios institucijos dalyvauja Pietryčių
Europos teisėsaugos centro (SELEC) darbe ir nusiuntė į šį
centrą du ryšių palaikymo pareigūnus; per šį centrą ne
tik keičiamasi informacija, bet ir planuojama bei vykdoma daug bendrų
operacijų su valstybėmis SELEC narėmis. Moldovos Respublika yra delegavusi
ryšių palaikymo pareigūną dirbti NVS Kovos su organizuotu
nusikalstamumu koordinavimo biure. Moldovos Respublikos generalinė
prokuratūra pasirašė bendradarbiavimo susitarimus su atitinkamomis
Rumunijos, Ukrainos, Kinijos, Turkijos, Airijos, Vengrijos, Italijos ir
Pietų Korėjos institucijomis. 2012 m. ji pasirašė
susitarimus ir memorandumus dėl bendradarbiavimo su: Rumunijos DIICOT, Belgijos
Karalystės federaline prokuratūra, Armėnijos generaline
prokuratūra, Gruzijos teisingumo ministerija. Šiuo metu vyksta derybos
dėl dvišalių susitarimų su Azerbaidžanu, Rusijos Federacija,
Baltarusija, Baltijos valstybėmis ir Bulgarija. Du neseni sėkmingo policijos tarptautinio
bendradarbiavimo pavyzdžiai yra itin pavojingo iš Moldovos kilusio nusikaltėlio
suėmimas Veronoje (Italija) padedant Interpolo nacionaliniam centriniam
biurui Romoje ir Veronos karabinieriams ir atvejis, kai naudojantis vaizdo
priemonėmis buvo sudėtingomis sąlygomis apklausta prekybos
žmonėmis auka. Moldovos Respublikos muitinės tarnyba
2013 m. gegužės mėn. pasirašė susitarimo
memorandumą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF). Jame
numatyta stiprinti bendradarbiavimą, abipusį keitimąsi
informacija ir bendras operacijas kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu. ·
Su Europolu sudarytas operatyvinio
bendradarbiavimo susitarimas 2007 m. pasirašius strateginį
susitarimą su Europolu įsteigtas Europolo nacionalinis kontaktinis
centras siekiant keistis strategine ir technine informacija su šia ES
agentūra. 2013 m. pradžioje pasirašius susitarimą palaikyti ryšius,
2013 m. liepos mėn. į Europolo būstinę Hagoje bus
deleguotas Moldovos ryšių palaikymo pareigūnas. Toliau rengiamasi
pasirašyti operatyvinio bendradarbiavimo susitarimą su Europolu ir
Moldovos Respublika šiuo metu laukia Europolo tiriamojo vizito, per kurį
bus įvertintos jos duomenų apsaugos procedūros. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos ·
Moldovos ir valstybių narių valdžios
institucijos turėtų glaudžiau bendradarbiauti, taip pat aktyviau
dalytis informacija su Europolu. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 29 ir 30 p. ·
Turėtų būti stiprinamas Moldovos
valdžios institucijų ir jų kolegų ES valstybėse narėse
bendradarbiavimas apsaugos ir pagalbos srityse, taip pat turėtų
būti stiprinama pagalba, įskaitant prekybos žmonėmis aukų
nustatymą, pranešimą apie jas ir saugų jų
grąžinimą. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 18, 29 ir 30 p. ·
Globojant Europolui ir prireikus pasinaudojant
Interpolo kanalais, turėtų būti reguliariai atliekami
grėsmių vertinimai ir keičiamasi informacija apie sunkius
nusikaltimus. Turėtų būti renkami palyginami duomenys apie
nusikalstamumą, pagrįsti bendrai apibrėžtais rodikliais. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 29 ir 30 p. ·
Turėtų būti stiprinamas
keitimasis geriausia patirtimi ir teisėsaugos tarnybų mokymas. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios
ataskaitos 29 ir 30 p. Vertinimas pagal 3 skyriaus 3 temą „Teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas“ Pagal Europos standartus atitinkančias teisės aktų nuostatas tyrimus atliekančios tarnybos gali naudotis daugeliu įvairių specialiųjų tyrimo priemonių. Visos teisėsaugos institucijos turi pakankamai išteklių ir yra pasirengusios stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, o operatyvinis susitarimas su Europolu labai padidina šias perspektyvas. Būtini tolesni veiksmai: · toliau plėtoti tvirtus policijos kovos su regioniniu ir tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu skyriaus ir atitinkamų ES bei regioninių tarnybų bei Europolo ryšius; · Nacionalinei patrulių inspekcijai ir Pasienio policijai dalyvaujant toliau bendrai planuoti koordinuojamas priemones ir tyrimus, ypač siekiant taikyti specialiąsias tyrimo priemones, kaip antai kontroliuojamuosius gabenimus; · naudojantis EUBAM parama stiprinti bendradarbiavimą su Ukrainos sienos apsaugos ir teisėsaugos institucijomis. Skatinti operatyvinius ryšius ir keitimąsi informacija tarp Kišiniovo ir Tiraspolio, nenusižengiant įkurdinimo procesui „5+2“ formatu. 3 skyrius, 4 tema. Duomenų
apsauga a) VRLVP kriterijai ·
Įgyvendinami asmens duomenų apsaugos
teisės aktai; užtikrinamas efektyvus nepriklausomos duomenų apsaugos
priežiūros institucijos darbas, be kita ko, skiriant tam reikalingų
finansinių ir žmogiškųjų išteklių 2012 m. balandžio mėn.
persvarstyti pagrindiniai duomenų apsaugos teisės aktai atitinka
Europos standartus ir Sąjungos acquis, ypač Direktyvą
96/46/EB. Asmenų teisės tvarkant asmens duomenis yra nustatytos
įstatymo, kuris taikomas, be kita ko, duomenų tvarkymui
įmonėse, viešosiose įstaigose ir policijoje (išskyrus „valstybės
paslaptimi“ laikomus duomenis). Svarbiausias įgaliojimas pagal
įstatymą prižiūrėti, kaip laikomasi asmens duomenų
apsaugos standartų, suteiktas nepriklausomai institucijai Nacionaliniam
asmens duomenų apsaugos centrui (toliau – NADAC). 2012 m. NADAC
ataskaitoje, kuri paskelbta jo daugiakalbėje ir patogioje naudoti svetainėje,
atskleista plati centro veiklos aprėptis ir aiškiai aprašyta, kaip
įgyvendinamas duomenų apsaugos įstatymas: joje pažymima, kad NADAC
tiek vykdo savo užduotį kontroliuoti asmens duomenų tvarkymo
teisėtumą, tiek stengiasi mokyti duomenų valdytojus kitose
institucijose. Nustatytos aiškios pranešimo apie duomenų tvarkymą
procedūros. 2008 m. įstatyme, kuriuo patvirtinta
centro struktūra, nustatytas etatų skaičius – iki 21 darbuotojo.
Šiuo metu centre dirba 16 asmenų, jam skiriama pakankamai finansinių
išteklių. 2012 m. centras atliko 82 tikrinimus ir jais remdamasis
priėmė 6 sprendimus laikinai sustabdyti asmens duomenų tvarkymo
veiksmus, 1 sprendimą nutraukti asmens duomenų tvarkymo veiksmus, taip
pat pradėjo 4 prieštaravimo procedūras dėl valdžios
institucijų atsisakymo išslaptinti informaciją, kuri, kaip manoma, buvo
įslaptinta nepagrįstai. Įgalioti tirti asmens duomenų
subjektų skundus centro darbuotojai per 2012 m. išnagrinėjo 214
peticijų ir kitokių skundų (beveik 3 kartus daugiau nei 2011 m.
ir 10 kartų daugiau nei 2010 m.), iš jų 98 peticijos buvo
priimtos, 5 atmestos, 111 atvejų buvo pateikti paaiškinimai, o 6 atvejais iškelti
ieškiniai administraciniame teisme dėl valdžios institucijų
atsisakymo išslaptinti informaciją, kuri, kaip manoma, buvo
įslaptinta nepagrįstai. Be to, per 2012 m. centras patikrino, ar
kitų valdžios institucijų parengtas 41 norminamųjų ir
teisės aktų projektas atitinka asmens duomenų apsaugos principus. Vertinimas pagal 3 skyriaus 4 temą „Duomenų apsauga“ Teisės aktai įgyvendinami pagal Europos standartus, įskaitant ES duomenų apsaugos acquis. Veikia nepriklausomas Nacionalinis asmens duomenų apsaugos centras. Būtini tolesni veiksmai: · jei teisės aktai bus toliau persvarstomi, numatyti galimybę iš dalies pakeisti teisės aktus oficialiai nustatant išankstinio konsultavimo funkciją kaip vieną iš centro užduočių; · toliau aktyviai nagrinėti susikaupusias teismo bylas siekiant išaiškinti teisės taikymą teisėsaugos institucijai tvarkant asmens duomenis. Stengtis labiau informuoti visuomenę apie elektroninio ryšio priemonėmis perduodamų duomenų apsaugos taisykles. Bendrasis
vertinimas, 3 skyrius Komisijos
nuomone, Moldovos Respublika iš esmės tenkina antrojo etapo 3 skyriaus
kriterijus. Kad būtų tenkinami visi kriterijai, reikia toliau vykdyti
kai kurias rekomendacijas. 4 skyrius. Išorės santykiai ir pagrindinės teisės a) VRLVP kriterijai ·
Užtikrinama, kad Moldovos piliečių ir
teisėtai šalyje esančių užsieniečių ar asmenų be
pilietybės judėjimo laisvė nebūtų varžoma
nepagrįstų apribojimų, įskaitant bet kokias priemones, kuriomis
diskriminuojama, pavyzdžiui, dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos,
tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų,
sveikatos būklės (įskaitant ŽIV/AIDS), kalbos, religijos ar
tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo
tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus,
seksualinės orientacijos Kaip pažymima VRLVP kriterijuose, Moldovos
piliečių ir teisėtai šalyje esančių
užsieniečių ar asmenų be pilietybės judėjimo Moldovos
Respublikoje laisvę iki šiol ribojo jų užregistravimo ar išregistravimo
procedūros. Taikant 2010 m. Užsieniečių įstatymą
sukurta nauja šalyje gyvenančių atvykėlių iš užsienio
valdymo institucinė sistema. VRM įsteigtas Migracijos ir
prieglobsčio biuras (toliau – MPB) ir įdiegtas vieno langelio principas,
pagal kurį sparčiai gaunami, nagrinėjami ir išduodami leidimai būti
šalyje ir tapatybės dokumentai Moldovoje teisėtai gyvenantiems užsieniečiams,
taip pat taikomos kvietimo atvykti procedūros, nustatyta tvarka vykdoma repatriacija
ir pratęsiamas vizų galiojimas. 2012 m. gruodžio 10 d. dokumentus
užsieniečiams išduodanti tarnyba atidarė du regioninius skyrius: Belcyje
(šiaurinio regiono tarnyba), kuriame numatoma aptarnauti apie 13 proc.
visų šalyje gyvenančių užsieniečių, ir Komrate (pietinio
regiono tarnyba), kuriame numatoma aptarnauti apie 11 proc.
užsieniečių. Sostinėje ir centrinėje šalies dalyje
gyvenantys užsieniečiai toliau aptarnaujami centrinėje MPB
buveinėje Kišiniove. Be to, remiantis veiksmų planu,
2011 m. lapkričio 9 d. Vyriausybės patvirtintu siekiant
supaprastinti imigracijos sąlygas darbo reikalais atvykusiems
užsieniečiams ir supaprastinti tvarką, kuria užsienio investuotojai
teikia prašymus dėl gyvenamosios vietos (potvarkis Nr. 106),
2012 m. parengtos svarbios teisės aktų (2010 m.
Užsieniečių įstatymo, 2008 m. Darbo jėgos migracijos
įstatymo ir 2007 m. ŽIV įstatymo) pataisos. Šiomis pataisomis
panaikintos buvusios diskriminuojančios nuostatos ir iš esmės
panaikinti kelionių ir nuolatinio gyvenimo šalyje apribojimai ŽIV
užsikrėtusiems ir AIDS sergantiems užsieniečiams. Be to, ŽIV
įstatymo pataisomis numatytos prevencinės priemonės siekiant
sumažinti moterims gresiantį didesnį pavojų užsikrėsti ŽIV,
ypač siekiama nacionalinio masto programomis ir veiksmais remti švietimą
ir lyčių lygybę. Taip pat imtasi priemonių medicinos įstaigose
tvarkomų sveikatos duomenų konfidencialumui užtikrinti ir ŽIV
užsikrėtusių žmonių asmens duomenims apsaugoti viešosiose
įstaigose. ·
Visiems Moldovos piliečiams, įskaitant
moteris, vaikus, neįgaliuosius, mažumų ir kitų pažeidžiamų
grupių žmones, suteiktos visapusiškos ir tikros galimybės keliauti ir
turėti tapatybės dokumentus Siekiant palengvinti tapatybės
dokumentų išdavimą nepilnamečiams ir pažeidžiamų
socialinių grupių žmonėms imtasi specialių priemonių.
2009 m. Vyriausybės priimtu nutarimu tapatybės kortelė asmeniui
pirmą kartą išduodama nemokamai (2009 m. gruodžio 18 d. nutarimas
Nr. 844), taip pat kasmet balandžio–gegužės mėn. vyksta informavimo
kampanija „Tapatybės kortelės jauniesiems piliečiams“. 2011 m.
tapatybės dokumentus pirmą kartą gavo 6 699 asmenys; nuo tada
Informacinių technologijų ir komunikacijos ministerija registruoja ir
analizuoja atsisakymo išduoti tapatybės dokumentus atvejus; šis
vertinimas, kuriuo remiantis imamasi priemonių siekiant padėti
visiems Moldovos piliečiams lengviau gauti tapatybės dokumentus,
atliekamas kas ketvirtį. Tapatybės dokumentai lengvatinėmis
sąlygomis išduodami kai kurių grupių asmenims, be kita ko, turintiems
sunkią, aiškiai išreikštą ar vidutinę negalią, Antrojo
pasaulinio karo veteranams ir jiems prilygintiems asmenims, Černobylio AE
avarijos padarinių likviduotojams ir jiems prilygintiems asmenims ir per
karinį konfliktą Padnestrėje sužeistiems asmenims. Šių grupių
asmenys tapatybės dokumentus pirmą kartą (o neįgalieji –
visada) gali gauti nemokamai. Tapatybės kortelė ir pasas pirmą
kartą nemokamai taip pat išduodami nukentėjusiesiems per 2010 m.
vasaros potvynius (vienkartinė lengvata), kraujo ir jo komponentų
donorams (vienkartinė lengvata), kūdikiams iki vienų metų,
kuriuos yra būtina gydyti užsienyje remiantis išankstiniu Sveikatos
apsaugos ministerijos siuntimu (pastaraisiais atvejais tapatybės dokumentas
išduodamas skubos tvarka). Nuo 2012 m. sausio mėn.
neįgaliuosius aptarnauja kilnojamieji dokumentų išdavimo punktai ir
pradėta teikti tapatybės dokumentų pristatymo į namus
paslauga. Kilnojamųjų punktų paslaugos nemokamai teikiamos vaikams
iki vienų metų, kuriuos yra būtina gydyti užsienyje (Sveikatos
apsaugos ministerijos siuntimu) ir sunkią negalią turintiems asmenims
(Sveikatos apsaugos ministerijai arba Darbo, socialinės apsaugos ir šeimos
ministerijai rekomendavus). 2012 m. kilnojamuosiuose punktuose išduoti tapatybės
dokumentai 155 asmenims, o 108 dokumentai įteikti pasinaudojus pristatymo
į namus paslauga. Likusios kliūtys asmenims be pilietybės
įgyti pilietybę (kai asmuo yra kalėjęs už
įvykdytą tyčinį nusikaltimą arba yra teisiamas tuo
metu, kai nagrinėjamas jo prašymas) panaikintos 2011 m. birželio
9 d. priimtomis 2000 m. priimto Pilietybės įstatymo pataisomis.
Nuo 2011 m. gegužės 1 d. iki 2013 m. kovo 31 d.
Moldovos pilietybė suteikta 52 asmenims be pilietybės. Moldovos valdžios institucijos sugebėjo ilgainiui
sukurti gana veiksmingų etninėms mažumoms skirtų priemonių rinkinį,
kuriuo įgyvendinama daugiatautės Moldovos visuomenės integracijos
politika. Po 2009 m. į Vyriausybės 2011–2014 m. ir 2013–2015 m.
veiklos programas „Integracija į Europą: laisvė, demokratija,
gerovė“ įtrauktas specialus skyrius dėl tautinių
mažumų, kuriame Vyriausybė įsipareigojo siekti šių
tikslų: išsaugoti ir puoselėti visų tautinių mažumų
kultūros ir kalbos paveldą, įgyvendinti nuoseklią ir įvairiapusę
valstybės tautinių mažumų politiką, pakeisti teisinę
sistemą siekiant padėti tautinėms mažumoms lengviau integruotis
į šalies socialinį gyvenimą, administraciją, kultūrą,
politiką ir ekonomiką. Nesena pažanga siekiant šių tikslų,
kaip antai pirmi žingsniai švietimo sistemoje siekiant tikslo – daugiakalbio
švietimo (pavyzdžiui, autonominiame Gagauzijos regione), dažnai pasiekta bendradarbiaujant
su tarptautinėmis stebėsenos organizacijomis (kaip antai Europos
Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos patariamuoju
komitetu) ir nepaisant iš dalies pasenusios teisinės sistemos (Įstatymas
dėl Moldovos Respublikos teritorijoje vartojamų kalbų priimtas 1989 m.,
o Įstatymas dėl tautinių mažumų asmenų teisių – 2001 m.).
1996 m. Moldovos Respublika ratifikavo Europos Tarybos tautinių
mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, tačiau iki šiol 2002 m.
tepasirašė Europos regioninių ir mažumų kalbų chartiją
(toliau – chartija). Vis dėlto 2012 m. vasario mėn. naujai
ėmusis iniciatyvos Vyriausybė sudarė chartijos ratifikavimo
darbo grupę, kad būtų galima pradėti rengti teisės
aktą, kuriuo bus ratifikuota chartija. Nuo tada valdžios institucijos,
atstovaujamos Tautų santykių biuro, preliminariai apskaičiavo,
kiek joms kainuos chartijos ratifikavimas, ir aktyviai siekia ją
ratifikuoti. Ypač dėl romų mažumos (per
2004 m. gyventojų surašymą romų buvo 0,4 proc.)
Informacinių technologijų ir komunikacijos ministerija
ėmėsi pagal sistemingą darbo programą nustatyti romų
tankiai gyvenamas teritorijas ir patikslinti Valstybės gyventojų
registro (toliau – registras) statistinius duomenis apie romus. „Romo“
sąvoka, kaip viena iš pasirenkamų etninių tapatybių,
įtraukta į registrą siekiant padėti romų mažumos
nariams lengviau identifikuoti ir išreikšti save (iki tol vienintelis žodis
registre šiai tautybei pavadinti buvo daugeliui menkinamąją
reikšmę turintis žodis „čigonas“). Be to, kadangi asmens dokumentų neturintys
žmonės negali naudotis savo socialinėmis ir ekonominėmis
teisėmis, Moldovos valdžios institucijos ketina nepaliaujamai stengtis išspręsti
problemą, kaip suteikti tapatybės dokumentus visiems Moldovos
Respublikoje gyvenantiems romams. 2012 m. Vyriausybė atleido
romų tautybės piliečius nuo dokumento išdavimo mokesčio
šešiems mėnesiams nuo 2012 m. spalio 1 d. (2012 m. liepos
6 d. nutarimu Nr. 497). Vėliau, siekiant paskatinti romus teikti
prašymus dėl tapatybės dokumentų ir socialinės paramos, per
vietos valdžios institucijas, švietimo įstaigas, romų nevyriausybines
organizacijas ir elektroninę žiniasklaidą surengtos keturios
informavimo kampanijos. Ėmusis šių priemonių pasiekta, kad
tapatybės korteles pirmą kartą gautų 959 asmenys. 2012 m.
romams iš viso išduotas 2 521 tapatybės dokumentas; pagal Paramos romams
veiksmų planą tapatybės dokumentų išdavimo romams procesą
(tapatybės įrodymus ir dokumentus) nuolat stebi Informacinių
technologijų ir komunikacijos ministerijos teritoriniai padaliniai. Registruojant naujagimius, ypač siekiant
išvengti galimų atvejų, kai neužregistruojami romų tautybės
naujagimiai, Informacinių technologijų ir komunikacijos ministerija (2008 m.
gruodžio 12 d. bendruoju įsakymu Nr. 114/476) nustatė gimimo
liudijimų išdavimo medicinos įstaigose tvarką ir gimdymo namuose
įsteigė centrus, kuriuose užregistruojami vaikai. ·
Efektyviai įgyvendinama kovos su
diskriminacija politika ir teisės aktai, įgyvendinami atitinkami Jungtinių
Tautų ir Europos Tarybos teisės aktai 2013 m. sausio 1 d. įsigaliojo 2012 m.
gegužės 25 d. priimtas Lygybės užtikrinimo įstatymas. Šis
įstatymas kartu su papildomų teisės aktų rinkiniu (įskaitant
Neįgaliųjų socialinės įtraukties įstatymą ir
Parlamento laiku priimtas Baudžiamojo kodekso pataisas) ir juos
įgyvendinančiais aktais sudaro Moldovos Respublikos kovos su
diskriminacija sistemos pagrindą, tačiau esama įrodymų, kad
Moldovos valdžios institucijos nedelsdamos ėmėsi ryžtinga veiksmų
ir iniciatyvų programa remti naujosios teisinės sistemos principus ir
juos išaiškinti teisėjams, advokatams, teisėsaugos pareigūnams
ir plačiajai visuomenei. Šios pastangos jau duoda pastebimų rezultatų,
taip pat todėl, kad prie jų anksti prisidėjo kitos susijusios ir
kompetentingos institucijos (kai kurios iš jų dalyvaujančios
Jungtinių Tautų vystymo programoje), kaip antai ombudsmenas bei Žmogaus
teisių centras ir Nacionalinis teisingumo institutas, pagalbą teikia įvairios
nevyriausybinės organizacijos ir tarptautiniai partneriai. 2012 m.
lapkričio mėn. Nacionalinis teisingumo institutas regionuose surengė
mokymus lygybės užtikrinimo įstatymo aiškinimo ir vykdymo tema,
kuriuose dalyvavo 255 teisėjai ir 42 prokurorai. Daugiau mokymų numatoma
surengti šiais metais. Teisingumo ministerijos prašymu JT vyriausiojo
žmogaus teisių komisaro biuras kartu su partneriu Nacionaliniu teisingumo
institutu 2012 m. gruodžio 6 d. surengė bandomąjį
mokymo kursą, kuriame dalyvavo 30 teisėjų ir prokurorų.
2013 m. numatoma surengti šešis mokymo seminarus, iš kurių trys jau
įvyko (juose dalyvavo 90 teisėjų ir prokurorų). Be to, Advokatų
teisės centras bendradarbiaudamas su Advokatų asociacija 2013 m.
surengė mokymo renginių ciklą 200 advokatų (iš visų
Moldovos Respublikos regionų) dėl nacionalinių ir
tarptautinių nediskriminavimo nuostatų, susijusios Europos žmogaus
teisių teismo praktikos ir teisinės pagalbos diskriminacijos aukoms. Ši
iniciatyva vyko pagal Soroso fondo finansuotą projektą („Daugiau
žinių advokatams apie diskriminacijos bylas“), kurį baigiant buvo nacionaliniu
mastu surengta konferencija „Advokatų vaidmuo nagrinėjant diskriminacijos
bylas: praktinė Europos patirtis“ (2013 m. balandžio 19 d.). Moldovos valdžios institucijos taip pat labai
stengiasi, kad veiktų Lygybės užtikrinimo įstatymo
įgyvendinimui svarbi įstaiga – Lygybės taryba. Šio įstatymo
įgyvendinimo procesas iš esmės priklauso nuo sėkmingo Tarybos
darbo ir gebėjimo nepriklausomai ir nešališkai vykdyti savo
įgaliojimus. Du Tarybos nariai paskirti kovo 7 d., likę trys –
birželio 10 d. Vykstant ES ir Moldovos Respublikos dialogui žmogaus
teisių klausimais 2013 m. balandžio 16 d. Moldovos valdžios
institucijos pakartojo savo pasižadėjimą, kad Lygybės taryba
pradės darbą iki 2013 m. rudens. Teisingumo ministerija numato,
kad pradinio Lygybės tarybos biudžeto pakaks 20 visą dieną
dirbančių darbuotojų. 2012 m. Moldovos Respublika pripažino
Jungtinių Tautų rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto
kompetenciją priimti pavienius pranešimus pagal JT konvencijos dėl
visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo 14
straipsnį. Nuo tada, kai priimtas Lygybės užtikrinimo įstatymas,
Moldovos valdžios institucijos taip pat svarsto galimybę ratifikuoti Europos
žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos
12-ąjį protokolą. Kartu su Lygybės užtikrinimo
įstatymu 2012 m. imtasi kitų svarbių reformų siekiant
sukurti nediskriminavimą užtikrinančią teisės aktų
sistemą pagal tarptautinius ir Europos standartus. 2007 m. iš dalies
pakeistas ŽIV įstatymas siekiant dvejopo tikslo: a) panaikinti nuostatas,
kuriomis ŽIV užsikrėtę asmenys diskriminuojami įvairiose
srityse, be kita ko, apribojimus užsieniečiams keliauti ir nuolat gyventi Moldovoje,
ir b) stiprinti privatumo ir konfidencialumo apsaugą. Šios pataisos efektyviai
įgyvendinamos. Taip pat įsigaliojo
Neįgaliųjų socialinės įtraukties įstatymas (2012 m.
kovo 30 d. įstatymas Nr. 60), kuriuo Moldovos teisinė
sistema suderinta su jos įsipareigojimais ratifikavus Jungtinių Tautų
neįgaliųjų teisių konvenciją (UNCRPD). Šis naujas
įstatymas plačiai taikomas ne tik Moldovos piliečiams, bet ir
užsienio valstybių piliečiams neįgaliesiems, teisėtai
gyvenantiems Moldovos Respublikoje. Įstatyme numatytas valstybės
bendradarbiavimas su pilietine visuomene. Pagal jį Moldovos valdžios
institucijos įgyvendinimo priemonėmis aktyviai siekia pereiti nuo
medicininio prie socialinio modelio nustatant neįgalumą, sprendžiant
susijusias problemas ir paisant neįgaliųjų teisių, ir
stengiasi skirti tam reikalingus biudžeto išteklius. Jau imtasi priemonių siekiant
įgyvendinti įstatymo Nr. 60 nuostatas dėl integracijos
į darbo rinką (V skyrius) ir ypač nuostatą dėl 5 proc.
neįgaliųjų darbuotojų kvotos nustatymą vidutinėms
ir didelėms įmonėms, kuriose dirba daugiau kaip 20 darbuotojų
(taikoma neįgaliesiems, kuriems Nacionalinė neįgalumo ir
darbingumo nustatymo taryba rekomenduoja įsidarbinti). Darbo,
socialinės apsaugos ir šeimos ministerija visuose valstybinės
įdarbinimo tarnybos teritoriniuose skyriuose pradėjo įdarbinti 43
pareigūnus, kurie asmeniškai padės neįgaliesiems įsidarbinti,
padedami atitinkamų šios srities asociacijų, profesinių
sąjungų ir darbdavių. 2012 m. gruodžio 26 d. Parlamentas
priėmė įstatymą Nr. 306, „kuriuo iš dalies pakeisti ir
papildyti kai kurie teisės aktai“; juo į Kovos su pažeidimais
kodeksą įtraukti nauji administraciniai pažeidimai, susiję su
diskriminacija darbo rinkoje, diskriminacija švietimo sistemoje ir diskriminacija
naudojantis viešosiomis gėrybėmis ir paslaugomis. Taip pat persvarstytos baudžiamosios
teisės nuostatos dėl „neapykantos nusikaltimų“. Baudžiamojo
kodekso 176 straipsnis („Lygybės principo pažeidimai“) buvo perrašytas siekiant
geriau apibrėžti nusikalstamos veikos elementus (vietoj pernelyg bendros
„pažeidimo“ sąvokos – „išskyrimas, atskirtis, apribojimas ar privilegijų
suteikimas“). Vis dėlto kai kurie aspektai vis dar nesuderinti su
standartais dėl specifiškumo ir numatomumo; be to, baudžiamosios
teisės nuostatas dėl neapykantos nusikaltimų teisėsaugos ir
teisminės institucijos įgyvendina retai. Tačiau civilinių
bylų nagrinėjimas teismuose, priešingai, parodo, kad Moldovos
visuomenėje vyksta aktyvūs procesai, Vyriausybei vykdant aktyvią
politiką, ir įgyjama vis daugiau praktikos, kai pilietinės
visuomenės atstovai ir valstybės institucijos dėl
diskriminacijos atvejų pateikia ieškinius teismui, šalies teismai šiose
bylose priima precedentinius sprendimus, o plačioji visuomenė tampa
labiau informuota atitinkamu klausimu. Be to, 2012 m. birželio mėn.
Europos žmogaus teisių teismui priėmus sprendimą byloje Genderdoc-M
(paraiška Nr. 9106/06) Moldovos centrinės valdžios institucijos ir
Kišiniovo savivaldybė įrodė, kad yra pasirengusios užtikrinti
teisę į susirinkimų laisvę lesbietėms, gėjams, biseksualiems,
translyčiams ir interseksualiems (angl. santr. LGBTI) asmenims – tuo
įsitikinta sėkmingai surengus LGBTI bendruomenės eitynes
2013 m. vasario 14 d. ir gegužės 19 d. Moldovos Respublikos
istorijoje tai buvo pirmos tokios eitynės saugiomis sąlygomis, patikimai
saugomos policijos. Taip pat būtina paminėti pažangą
gerinant translyčių žmonių padėtį ir teises, kad jie
galėtų teisėtai pakeisti vardą, pavardę ir įrašą
apie lytį dokumentuose. 2012 m. lapkričio 2 d.
Aukščiausiasis Teismas priėmė Rekomendacijas Nr. 16
dėl skundų, teikiamų norint pakeisti civilinę būklę
po lyties keitimo operacijos, nagrinėjimo tvarkos. Šiose rekomendacijose
teisingai ir aiškiai perteikiant Europos žmogaus teisių teismo
praktiką nustatyta, kad institucijų atsisakymas pakeisti asmens
civilinę būklę po lyties keitimo operacijos yra Žmogaus
teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (teisės
į privatų ir šeimos gyvenimą) pažeidimas. Nors šios pastangos yra
sveikintinos, tačiau neatrodo, kad problema būtų visiškai išspręsta:
remdamiesi kitomis teisės aktų nuostatomis Civilinės
būklės registro skyriai, atrodo, vis dar gali atsisakyti po lyties
keitimo operacijos pakeisti asmens civilinę būklę, todėl jam
tenka kreiptis į teismą. Teismų sistemoje 2012 m. labai
padaugėjo bylinėjimosi dėl diskriminacijos po visuomenėje
2011–2012 m. vykusių karštų diskusijų ir didėjant
Moldovos visuomenės sąmoningumui dėl diskriminacijos. Kai kurių
iš šių bylų sprendimais išaiškintos „neapykantą
kurstančių kalbų“ saviraiškos laisvės ribos, taip pat tais
atvejais, kai šmeižiama ir kurstoma prieš romus ir LGBTI asmenis arba interneto
svetainėse skelbiami „homoseksualumą propaguojančių“
visuomenės veikėjų „juodieji sąrašai“. Svarbu
pabrėžti, kad nagrinėjant šias bylas teismuose remtasi tarptautiniais
ir Europos standartais dėl leistinų saviraiškos laisvės
ribų skleidžiant tautinę, religinę ar socialinę
neapykantą („neapykantą kurstanti kalba“); kai kurių iš šių
bylų ieškovams priteistos neturtinės žalos kompensacijos. Be to, Kišiniovo apeliacinis teismas
atmetė religinės organizacijos skundą prieš „Teleradio Moldova“
sprendimą transliuoti dokumentinę programą apie LGBTI teises
kaip žmogaus teises, argumentuodamas tuo, kad ieškovas bandė „pasiekti,
kad būtų suvaržyta su seksualinių mažumų teisėmis
susijusios saviraiškos ir nuomonės laisvė“. Ne mažiau iškalbinga buvo
pilietinių visuomenių ir valdžios institucijų paskatinta reakcija
į kai kurių vietos savivaldos tarybų, įskaitant Belcio miesto
tarybą, priimtas LGBTI asmenis ir religines mažumas
diskriminuojančias priemones. 2013 m. vasario 28 d. Belcio
miesto apeliacinis teismas nusprendė, kad šio miesto tarybos kuriama „išskirtinių
privilegijų Moldovos stačiatikių bažnyčiai zona“ ir „agresyvaus
netradicinės seksualinės orientacijos propagavimo“ uždraudimas yra
žmogaus teisių pažeidimas. Kai diskriminuojančius sprendimus
priėmė kai kurios kitos vietos savivaldos tarybos, Valstybės
kanceliarija informavo atitinkamas valdžios institucijas apie šių sprendimų
neteisėtumą ir pradėjo prieš juos teismo procesus, todėl
visus tokius vietos savivaldos sprendimus atšaukė pačios juos
priėmusios institucijos arba kompetentingi teismai nustatė, kad jie
yra neteisėti. Toks pats buvo ombudsmeno požiūris į autonominio
Gagauzijos regiono visuotinio susirinkimo 2013 m. balandžio 30 d.
priimtą įstatymą „dėl lygybės, teisingumo ir
objektyvumo principų užtikrinimo“, kuriame suabejota kai kuriomis
teisėmis, garantuojamomis Lygybės užtikrinimo įstatymo,
ypač LGBTI asmenų teisėmis dirbti. ·
Efektyviai įgyvendinamos Nacionalinio
žmogaus teisių veiksmų plano kovos su diskriminacija priemonės (taip
pat joms skiriama pakankamai išteklių); rengiamos bendros kampanijos,
kuriomis ugdomas visuomenės nepakantumas rasizmui, ksenofobijai,
antisemitizmui ir kitokiai diskriminacijai; stiprinamos už kovos su
diskriminacija politiką ir kovą su rasizmu, ksenofobija bei
antisemitizmu atsakingos organizacijos 2012 m. gruodžio 27 d. Parlamentas
priėmė Nacionalinio žmogaus teisių veiksmų plano (toliau –
veiksmų planas) pakeitimus, kuriuos valdžios institucijos, atsižvelgdamos
į permainas, kaip antai visuotinio reguliaraus vertinimo rezultatus
(galutinė ataskaita paskelbta 2012 m. kovo mėn.) ir kitas
tarptautines rekomendacijas, parengė kartu su pilietine visuomene. Šiuo
pakeitimu į planą įtraukti nauji skyriai, kaip antai
„Diskriminacijos prevencija ir kova su ja“; „Minties, sąžinės ir
religijos laisvė“; „Asmenų be pilietybės, migrantų,
pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų teisės“. Vykstant
ES ir Moldovos Respublikos dialogui žmogaus teisių klausimais 2013 m.
balandžio 16 d. Moldovos valdžios institucijos patvirtino, kad teikia
pirmenybę tolesniam veiksmų plano įgyvendinimui, pakankamam
finansavimui ir stebėsenai. Pastarąją veiklą koordinuoja speciali
Nacionalinė žmogaus teisių veiksmų plano įgyvendinimo
komisija (toliau – nacionalinė komisija), kuriai techniniais klausimais
padeda Teisingumo ministerija, taip pat Parlamento nuolatinis žmogaus
teisių komitetas. Ši veikla pagrįsta veiklos rodiklių rinkiniu
ir apima kokybinio vertinimo ir grįžtamosios informacijos teikimo mechanizmą;
ji atskleidė, kad iki metų pabaigos įvykdyta arba vykdoma 85 proc.
2012 m. planuotų veiksmų. Nacionalinė komisija paprašė
25 šalies rajonų savivaldos tarybų labiau prisidėti prie šio
darbo. Ji taip pat į veiksmų planą įtraukė atskirą
skyrių dėl finansavimo, kuriame nacionalinės ir vietos valdžios
institucijų paprašyta nurodyti visiškam veiksmų plano
įgyvendinimui užtikrinti turimus arba reikalingus vidaus ir išorės
finansavimo šaltinius; įgyvendinant veiksmų planą toliau svarbu bendradarbiauti
su šalies ir tarptautiniais partneriais. Moldovos valdžios institucijos
neseniai nusprendė pakviesti nacionalinėje komisijoje dalyvauti Europos
Tarybos, Jungtinių Tautų, ES, ESBO, nacionalinių ir
tarptautinių nevyriausybinių organizacijų atstovus. 2011–2015 m. nacionaliniu paramos romams
veiksmų planu, kuris 2012 m. persvarstytas konsultuojantis su
tarptautiniais partneriais, pasiektas lūžis Moldovos Respublikos
politikoje dėl romų, nes jame neapsiribojama vien tik parama
romų kultūrai ir skiriama dėmesio jų socialinei
įtraukčiai. „Romų ir visuomenės tarpininkų“
pareigų įteisinimas yra svarbus žingsnis siekiant geriau integruoti
romus. Šių romų ir visuomenės tarpininkų, šiuo metu gaunančių
atlyginimus iš Moldovos Respublikos biudžeto, tinklo darbas pagal norimą
socialinės įtraukties strategiją turėtų būti nepaprastai
svarbus, remiantis bendromis centrinės ir vietos valdžios institucijų
pastangomis, aktyviu pilietinės visuomenės ir tarptautinių
organizacijų (kaip antai UNICEF) dalyvavimu ir skiriant tam pakankamai
lėšų. Jau paskirta 15 romų ir visuomenės tarpininkų,
kurių darbas yra visiškai finansuojamas iš valstybės biudžeto; iki
2015 m. numatoma pasiekti rekomenduojamą romų ir visuomenės
tarpininkų skaičių – 47. Pagal strategiją, kuria siekiama
suteikti didesnių galių romų tautybės moterims, 13 iš
šių 15 pirmųjų romų ir visuomenės tarpininkų yra
moterys. Siekiant stiprinti Moldovos valdžios institucijų
pajėgumą ir ugdyti sąmoningumą sprendžiant romų
socialinės įtraukties klausimą padaryta pažanga, kai 2012 m.
lapkričio mėn. įsteigtas specialaus ministro pirmininko
patarėjo dėl romų postas. Institucijų lygmeniu pagarbos žmogaus
teisėms užtikrinimo teisingumo sektoriuje svarba buvo patvirtinta kaip
vienas iš pamatinių principų pagal plataus masto visapusišką teisingumo
sistemos reformos 2011–2016 m. strategiją ir susijusį
veiksmų planą. Pirmuoju 2012 m. liepos mėn.
priimtų teisės aktų pakeitimų rinkiniu sustiprinta Aukščiausioji
teisėjų taryba ir ypač jos drausminiai įgaliojimai; taip
pat pasiektas tikslas efektyviau ir lanksčiau skirti teisėjus
atsižvelgiant į faktinį darbo ir bylų krūvį konkrečiuose
teismuose ir apygardose, taip pat mažinti teisėjų darbo
krūvį įsteigiant teisėjo padėjėjo pareigybę.
Be to, patobulinta teisinės pagalbos sistema, kuri buvo 2008 m. sukurta
Nacionalinės teisinės pagalbos tarybos pagrindu. Europos Tarybai ir
Europos Komisijai padedant 2010 m. paskelbtas Vadovas dėl
valstybės teisinės pagalbos garantijų buvo toliau platinamas
atitinkamoms institucijoms ir teisinės pagalbos specialistams, o
plačiajai visuomenei jo santrauka paskelbta brošiūroje, kurioje išaiškintos
teisinės pagalbos rūšys ir pagalbos prašymo bei teikimo tvarka. Be to, teisinės pagalbos teikimas paįvairintas
įsteigus visuomeninio gynėjo pareigybę, kuri papildo privačių
advokatų darbą; šie gynėjai yra pasirengę teikti
teisinę pagalbą pagal su penkiais Nacionalinės teisinės
pagalbos tarybos teritoriniais skyriais pasirašytas sutartis. Akredituotos nevyriausybinės
organizacijos taip pat galės teikti teisinę pagalbą
civilinėse bylose; teisininkų padėjėjai ir nevyriausybinės
organizacijos teiks pirmąją teisinę pagalbą (suteiks
būtiną teisinę informaciją ir padės parengti
įvairius aktus, išskyrus procedūrinius aktus, kurie reikalingi teismo
procese). Nuo 2012 m. sausio 1 d. ieškovai gali prašyti suteikti teisinę
pagalbą taip pat ir civilinėse bylose; tokia pagalba teikiama
asmenims, kurie neišgali samdytis advokato ir kurių bylos yra pakankamai
sudėtingos teisiniu ar proceso atžvilgiu. Teisingumo sektoriaus reformos strategijoje derama
reikšmė teikiama ombudsmeno institucijos Žmogaus teisių centro
(toliau – centras) pertvarkai siekiant, kad jis dirbtų savarankiškiau ir
veiksmingiau, taip pat pagal susijusią nacionalinę kankinimų
prevencijos priemonę (2009 m. lapkričio mėn. Tarptautinis
nacionalinių žmogaus teisių rėmimo ir apsaugos institucijų
koordinavimo komitetas Moldovos žmogaus teisių centrui suteikė „B“
statusą – tai rodo, kad jis iš dalies atitinka Paryžiaus principus). Speciali
darbo grupė išsamiai ištyrė centro darbą, be kita ko,
įvertino jo veiklos rezultatus, finansinius poreikius ir galimus
būdus dirbti geriau. Remdamasi jos išvadomis Teisingumo ministerija
dalyvaujant tarptautiniams partneriams (kaip antai vietiniam Jungtinių
Tautų patarėjui žmogaus teisių klausimais ir buvusiajam
Jungtinių Tautų specialiajam pranešėjui kankinimų
klausimais) ir vietos NVO parengė teisės akto projektą dėl
centro reorganizavimo, ombudsmenų atrankos bei skyrimo ir jų turimo savarankiškumo
atrenkant ir skiriant centro darbuotojus, formuojant organizacijos vidaus
struktūrą ir sprendžiant biudžeto klausimus. Įstatymo projektas neseniai
paskelbtas viešai siekiant gauti atsiliepimų dėl jo. Kartu centras stengėsi veiksmingiau
dirbti ir atlikti labiau užtikrintą vaidmenį. Jis pradėjo
naudotis savo prerogatyva prašyti Konstitucinio Teismo išaiškinti, ar tam tikri
teisės aktai neprieštarauja Konstitucijai, Teisme pareikšti teisines
pozicijas arba dalyvauti bylų nagrinėjimo procesuose (be kita ko,
prieš diskriminaciją) kaip „amicus curiae“. Jis atidarė
regioninį centrą Varnicoje, Moldovos Respublikos kontroliuojamame
Benderų priemiestyje, vadinamojoje „saugumo zonoje“, siekdamas atsižvelgti
į vietos gyventojų prašymus ir geriau bendradarbiauti su atitinkama Padnestrės
regiono ombudsmeno institucija. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos ·
Toliau įgyvendinti savo 2011–2014 m. žmogaus
teisių veiksmų planą ir toliau siekti tarptautinės
bendruomenės pagalbos sprendžiant mažumų problemas. Moldovos valdžios institucijos įrodė
savo tvirtą pasiryžimą ir pasiekia ir vis geresnių rezultatų
įgyvendindamos 2011–2014 m. žmogaus teisių veiksmų
planą. Šiuo metu rengiami 2013 m. kovo mėn. Vyriausybės
nutarimo, kuriuo įsteigta Nacionalinė žmogaus teisių veiksmų
plano įgyvendinimo komisija, pakeitimai siekiant pakviesti komisijos
stebėsenos ir vertinimo darbe dalyvauti tarptautines organizacijas, tarp
jų Europos Tarybą, Jungtines Tautas, ES, ESBO ir tarptautines nevyriausybines
organizacijas. Moldovos valdžios institucijos numatė pateikti tokį
kvietimą netrukus po to, kai bus paskirta nauja vyriausybė. ·
Užtikrinti veiksmingą kovos su
diskriminacija teisės aktų įgyvendinimą, laikantis Europos
ir tarptautinių standartų, visų pirma paskelbiant išsamias
gaires ir užtikrinant, kad veiktų Lygybės taryba. Kaip išsamiai aprašyta pirmesniame skirsnyje,
Moldovos valdžios institucijoms, teisminėms institucijoms, pilietinei ir
plačiajai visuomenei nediskriminavimo klausimai yra labai svarbūs; ši
tema visuomenėje tebėra prieštaringa. Priėmus Lygybės
užtikrinimo įstatymą netrukus imtasi kelių priemonių jam
įgyvendinti; iš jų paminėtina ryžtinga švietimo ir mokymo
programa siekiant suteikti teisininkams įgyvendinimo gairių ir
informuoti plačiąją visuomenę; teisinėmis
priemonėmis panaikinami Lygybės užtikrinimo įstatymui
prieštaraujantys administraciniai sprendimai arba regioninės teisės
aktai; remiantis Europos žmogaus teisių teismo sprendimais formuojama
nacionalinė teismų praktika šioje srityje. ·
Išlaikyti finansines pastangas veiksmingai ir
nuosekliai įgyvendinti 2011–2015 m. paramos romams veiksmų
planą. Kaip aprašyta pirmesniame skyriuje,
2011–2015 m. paramos romams veiksmų planas nuosekliai
įgyvendinamas. Ankstesnis įsipareigojimas įteisinti romų ir
visuomenės tarpininko pareigybę 2013 m., nors ir
pavėluotai, buvo įvykdytas, tam skiriant lėšų iš biudžeto. Bendradarbiavimas
su tarptautine bendruomene ir jos parama šiuo klausimu ir apskritai žmogaus
teisių srityje yra svarbus užtikrinant, kad planuojami veiksmai
būtų sėkmingai įvykdyti. ·
Toliau aktyviai bendradarbiauti su Tiraspolio de
facto valdžios institucijomis siekiant keistis informacija apie dokumentų
išdavimą, taip pat apie teisėsaugos aspektus. Kaip rašoma atitinkamame VRLVP kriterijų
punkte, tapatybės dokumentų išdavimas Padnestrės gyventojams
Moldovos Respublikos konstitucinės valdžios institucijų atliekamas
remiantis pagal Moldovos teisę suteikta informacija, sutikrinant ją
su konstitucinės valdžios institucijų turima informacija. Kišiniovo ir Tiraspolio teisėsaugos
institucijos prireikus bendradarbiauja ad hoc pagal 1994 m.
susitarimą, tačiau paties susitarimo įgyvendinti neįmanoma,
turint omenyje Moldovos Respublikos padarytą pažangą žmogaus
teisių srityje, nes šiuo susitarimu nepakankamai užtikrinama asmens
duomenų apsauga ir pagarba įtariamųjų, kurių tyrimo
reikalauja Padnestrės regiono de facto valdžios institucijos, žmogaus
teisėms; tokio pobūdžio bendradarbiavimą yra būtina
persvarstyti. Darbas šioje srityje tęsiamas po Odesoje surengto susitikimo
„5+2“ formatu remiantis ESBO misijos Moldovos Respublikoje pasiūlytu
projektu. ·
Dėti daugiau pastangų siekiant
išspręsti galimus su saugumu ir migracija susijusius uždavinius ir rasti
galimus sprendimus, kaip didinti kontrolę nedarant poveikio derybų „5+2“
formatu procesui. 2013 m. kovo mėn. Moldovos
ministro pirmininko pavaduotojas reintegracijai (kuris taip pat yra Moldovos
Respublikos politinis atstovas susitikime „5+2“ formatu) raštu pranešė
Padnestrės regiono de facto administracijai, kitiems „5+2“
proceso dalyviams ir Jungtinei kontrolės komisijai, įsteigtai Rusijos
ir Moldovos Respublikos 1992 m. paliaubų susitarimu, apie Moldovos
Respublikos siekį įsteigti šešis Moldovos migracijos ir
prieglobsčio biuro registracijos punktus prie Padnestrės regiono administracinės
ribos, po Padnestrės konflikto nustatytoje vadinamojoje apsaugos zonoje, kad
būtų galima stebėti ir kontroliuoti migracijos srautus per
centrinį (Padnestrės) Moldovos Respublikos ir Ukrainos pasienio ruožą.
Tiraspoliui pateiktoje informacijoje nurodyti svarbiausi faktai: vieta,
procedūros, atsakingos institucijos ir kiti susiję klausimai. Sulaukus neigiamo Padnestrės regiono administracijos
atsako balandžio mėn. ministro pirmininko pavaduotojas reintegracijai
pateikė Tiraspolio valdžiai papildomų paaiškinimų, kuriuos
išdėstė raštu ir išsakė per viešus (be kita ko, Migracijos ir
prieglobsčio biuro) pareiškimus. Šis klausimas dar kartą svarstytas Odesoje
vykusiame susitikime „5+2“ formatu (2013 m. gegužės 23–24 d.), kuriame
Moldovos Respublika paneigė Padnestrės regiono administracijos
kaltinimus, neva jos iniciatyva būsianti suvaržyta Padnestrės
gyventojų rusų ir ukrainiečių, neturinčių
Moldovos pasų, judėjimo laisvė. Atrodo, kad Padnestrės regiono
administracija šiais paaiškinimais buvo patenkinta. Be to, Moldovos Respublika
sutiko siekti kartu su Rusija ir Ukraina trišaliu pagrindu per konsulines
įstaigas tartis dėl Padnestrės gyventojų rusų ir
ukrainiečių, atsisakiusių užsiregistruoti Moldovos valdžios
institucijose, gyvenamosios vietos Moldovoje pripažinimo. Nacionalinės statistikos tarnybos
duomenimis, 2012 m. Moldovos Respublikoje (be Padnestrės regiono)
gyveno 3 559 541 žmogus. Taip pat apytikriai apskaičiuota, kad
Padnestrės regiono gyventojų yra apie 509 400 (neatskaičius
emigrantų iš šio regiono, kurių yra nemažai), 280 239 (55 proc.)
iš jų yra Moldovos piliečiai, užregistruoti jos valstybiniame
gyventojų registre. 2012 m. Informacinių technologijų ir
komunikacijos ministerija Moldovos Respublikos piliečiams, gyvenantiems
Padnestrės regione, išdavė 15 531 pasą. Apskritai Moldovos Respublika savo politika
siekia integruoti Padnestrėje gyvenančius piliečius leisdama
jiems nemokamai savo noru gauti Moldovos pilietybę (arba nemokamai
pirmą kartą išduodama tapatybės dokumentus). Kadangi Moldovos
Respublika Padnestrės regiono administracijos išduotų civilinės
būklės dokumentų nepripažįsta, Informacinių
technologijų ir komunikacijos ministerija imasi specialių priemonių
asmenų, prašančių išduoti dokumentus, pilietybei patvirtinti
pagal 2004 m. Pilietybės įstatymo pataisas, 2005 m.
rugsėjo 9 d. Vyriausybės nutarimą Nr. 959 ir
2011 m. gegužės 10 d. Vyriausybės nutarimą Nr. 337.
Nuo 2012 m. gegužės mėn. vyksta Kišiniovo ir Tiraspolio
valdžios institucijų diskusijos siekiant sukurti keitimosi informacija
mechanizmą, leisti perregistruoti Padnestrės regiono de facto
valdžios institucijų išduotus dokumentus ir ypač įdiegti
tapatybei nustatyti visoje šalies teritorijoje reikalingus elementus (Moldovos
civilinės būklės registro numerį) civilinės
būklės dokumentuose, išduotuose Padnestrės regiono de facto
valdžios institucijų; taip būtų supaprastintas Padnestrės
gyventojų prašymo išduoti Moldovos tapatybės dokumentus procesas. Šiuo metu 2013 m. vasario 18 d.
Vyriausybės nutarimu Nr. 125, kuriuo patvirtinta „Tapatybės
dokumentų išdavimo ir gyvenamosios vietos patvirtinimo Moldovos
Respublikoje tvarka“ (juo pakeistas 1995 m. birželio 6 d.
Vyriausybės nutarimas Nr. 376 su pakeitimais) nustatyta, kad
„sulaukusių pilnametystės asmenų, iki tol neturėjusių
tapatybės dokumentų arba kurių tapatybės iš turėtų
dokumentų nustatyti neįmanoma, tapatybė nustatoma vieno iš
tėvų, teisėtų atstovų arba I–III eilės
artimųjų laidavimu“. Šiuo atveju pareiškėjas turi pateikti
papildomus aiškinamuosius dokumentus, išduotus vietos valdžios institucijos
arba kitų informacijos apie tą asmenį turinčių valstybės
institucijų. Taip pat Padnestrės gyventojų tiesiosios
žemutinės linijos giminaičiai arba artimieji, kurių tapatybės
neįmanoma nustatyti ir pripažinti pagal sovietinio modelio pasų sistemą
(kurią perėmė Moldovos gyventojų registras), šiuo metu gali
gauti Moldovos pilietybę remdamiesi savo artimųjų pareiškimais. Moldovos
baudžiamajame kodekse numatytos baudos ir iki vienų metų laisvės
atėmimo bausmės už melagingus pareiškimus valstybės pareigūnui,
turinčius teisinių padarinių trečiajam asmeniui. Bendrasis vertinimas, 4 skyrius Moldovos Respublika ėmėsi efektyviai įgyvendinti būtinus antrojo etapo kriterijus. Likę apribojimai užsieniečiams ir asmenims be pilietybės teisėtai būti šalyje panaikinti; toliau veiksmingai didinamos galimybės visiems piliečiams gauti tapatybės dokumentus; įgyvendinant kovos su diskriminacija teisinę sistemą padaryta didelė pažanga. Taip pat ryžtingai sprendžiamas Padnestrės regiono klausimas: sukurta migracijos stebėsenos sistema ir nustatyta speciali Padnestrės gyventojų, prašančių išduoti Moldovos tapatybės dokumentus, tapatybės patvirtinimo tvarka. Be to, Moldovos Respublika iki šiol nuosekliai vykdo visas poveikio vertinime pateiktas rekomendacijas. Komisijos nuomone, Moldovos Respublika iš esmės tenkina antrojo etapo 4 skyriaus kriterijus. Būtini tolesni veiksmai: · užtikrinti, kad būtų tvariai įgyvendinamas Lygybės užtikrinimo įstatymas, ypač būtų įsteigta ir veiktų Lygybės taryba ir būtų toliau stengiamasi visiškai įgyvendinti neįgaliųjų socialinės įtraukties teisės aktus; · patvirtinti Nacionalinio žmogaus teisių veiksmų plano finansavimą; · toliau reformuoti teisingumo sektorių, be kita ko, stiprinti ombudsmeno instituciją; · prie Padnestrės regiono administracinės ribos steigti registravimo punktus, apie kuriuos pranešta; · toliau siekti pažangos su bendradarbiaujant Padnestrės regionu, palengvinant dokumentų išdavimą Padnestrės gyventojams ir jų tapatybės patvirtinimą. 3. Išvados Po to, kai 2010 m. birželio mėn. buvo
pradėtas ES ir Moldovos Respublikos dialogas vizų klausimais ir
2011 m. sausio mėn. Moldovos valdžios institucijoms pristatytas
Vizų liberalizavimo veiksmų planas (VRLVP), Komisija reguliariai
teikia Europos Parlamentui ir Tarybai Moldovos Respublikos pažangos, padarytos
imantis priemonių, būtinų pagal pirmojo ir dabar antrojo VRLVP
etapo keturiuose skyriuose nustatytus kriterijus, ataskaitas; tai – 4-oji
pažangos ataskaita. Šio intensyvaus su VRLVP susijusios ataskaitos
rengimo laikotarpiu Komisija toliau stebėjo Moldovos Respublikos
pažangą su VRLVP susijusiose srityse per: ·
ES ir Moldovos Respublikos jungtinį vizų
režimo supaprastinimo komitetą; ·
ES ir Moldovos Respublikos jungtinį
readmisijos komitetą; ·
ES ir Moldovos Respublikos jungtinį
3-iąjį pakomitetį; ·
ES ir Moldovos Respublikos judumo partnerystės
aukšto rango pareigūnų susitikimą; ·
ES ir Moldovos Respublikos dialogą žmogaus
teisių srityje. Kiekviename iš šių komitetų ir
forumų padaryta pažanga vedant ES ir Moldovos Respublikos dialogą ir
joms bendradarbiaujant. Per paskutinius ES ir Moldovos Respublikos
jungtinių vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos komitetų
posėdžius, kurie 2013 m. birželio 12 d. įvyko Briuselyje
dalyvaujant ES valstybėms narėms, Komisija pažymėjo, kad abu
susitarimai apskritai įgyvendinami pakankamai gerai. ES ir Moldovos Respublikos dialogas vizų
klausimais labai padėjo siekti pažangos vykdant reformas ne tik
teisingumo ir vidaus reikalų srityje, bet ir kitose srityse, kaip antai
teisinės valstybės ir sprendžiant konstitucinius klausimus,
įskaitant politinių partijų finansavimą ir politinę
neliečiamybę. Pastaruosius trejus metus Moldovos Respublika nuolat ir
veiksmingai daro pažangą įvairiose VRLVP skyriuose nurodytose
srityse, o tai patvirtina didelį Moldovos valdžios institucijų
ryžtą ir pastangas siekti, kad VRLVP įgyvendinimas būtų
teisės aktų leidybos, politikos ir administracinės
darbotvarkės prioritetas. Tačiau svarbu patvirtinti, kad reformoms,
kurių imtasi keliose VRLVP srityse, ypač toms, kuriomis siekiama gero
viešosios administracijos valdymo, akivaizdžiai reikia, kad Moldovos valdžios
institucijos parodytų tvirtą politinį ryžtą
siekdama, kad šias reformas visiškai priimtų Moldovos visuomenė. Šis vertinimas atskleidė, kad Moldovos
Respublika apskritai tenkina visus keturiuose VRLVP skyriuose nustatytus
kriterijus. Teisės aktų ir politikos sistemos veikimas, instituciniai
bei organizaciniai principai ir procedūros visuose keturiuose skyriuose
atitinka Europos ir tarptautinius standartus. Komisijos nuomone, Moldovos Respublika
padarė labai didelę pažangą veiksmingai ir tvariai
įgyvendindama VRLVP antrojo etapo kriterijus. Įvykdžiusi šioje
ataskaitoje nustatytus būtinus veiksmus Moldovos Respublika baigs
įgyvendinti visus VRLVP antrojo etapo kriterijus. Komisija toliau skirs ypatingą
dėmesį tam, kad Moldovos Respublika skirtų pakankamai
finansinių ir žmogiškųjų išteklių reikalingai teisės
aktų ir politikos sistemai tvariai įgyvendinti. Šiuo tikslu Moldovos
Respublikos prašoma parengti ilgalaikius daugiamečius planus, skirtus
užtikrinti, kad būtų skiriama pakankamai finansinių ir
žmogiškųjų išteklių kriterijams tvariai įvykdyti,
sistemingai įtraukiant į valstybės biudžetą reikiamas
išlaidų kategorijas. Taip pat būtina toliau rengti tikslines
informavimo kampanijas siekiant išaiškinti su beviziu režimu susijusias
teises ir pareigas, įskaitant informaciją apie patekimo į ES
darbo rinką taisykles. Komisija toliau aktyviai stebės,
kaip vykdomi būtini keturių VRLVP skyrių veiksmai, nustatyti šioje
ataskaitoje, siekiant rudenį pateikti ataskaitą dėl
sėkmingo visų Vizų liberalizavimo veiksmų plane
nustatytų kriterijų įvykdymo. [1] Tarybos dokumentas Nr. 18078/10. [2] i) dokumentų, įskaitant biometrinius duomenis,
saugumas; ii) neteisėta migracija, įskaitant readmisiją; iii)
viešoji tvarka ir saugumas; iv) išorės santykiai ir pagrindinės
teisės. [3] SEC (2011) 1075 galutinis. [4] SWD (2012)12 final. [5] COM(2012) 348 final. [6] COM(2012) 443 final. [7] 3-iasis pakomitetis: muitinė, tarpvalstybinis
bendradarbiavimas, pinigų plovimo, narkotikų ir neteisėtos
migracijos klausimai. [8] COM(2012) 443 final. [9] Dvitonis vandens ženklas, UV šviesoje švytintys
pluoštai, fluorescencinė apsauginė gija, mikrotekstas ir lazeriu
perforuotas paso numeris pagal III skyrių „Security Standards for machine
readable travel documents“ (liet. Automatizuotai nuskaitomų
kelionės dokumentų apsaugos standartai), 1 informacinio priedo V
punktas (ICAO dok. Nr. 9303, 1 dalis). [10] Vandens ženklą, mikrotekstą, emblemą ir
formos serijos numerį, švytinčius UV šviesoje. [11] Moldovos valdžios institucijų duomenimis,
Padnestrės regione gyvena 509 400 asmenų, 55 proc. yra
Moldovos Respublikos piliečiai, o 33 128 iš jų turi biometrinius
Moldovos Respublikos pasus. [12] 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių,
reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas,
Bendrijos kodeksą. [13] SEC(2011) 145 galutinis. [14] 2012 m. tirti 87 korupcijos atvejai, užbaigti 92
bylų tyrimai, taikytos 102 drausminės sankcijos, o 34 iš šių
atvejų darbuotojai buvo atleisti iš darbo. 2010–2012 m. pradėtos
keturios baudžiamosios bylos dėl sunkių korupcinių
nusikaltimų. [15] ES Šengeno išorės sienų kontrolės,
grąžinimo ir readmisijos katalogas. Rekomendacijos ir geriausia praktika,
Tarybos dokumentas Nr. 7864/09. [16] http://www.eubam.org/files/20121206142708402683P9AP_ENG_Second_Year.pdf. [17] Gruzijos, Ukrainos, Azerbaidžano ir Moldovos Respublikos
(GUAM) demokratijos ir ekonominio vystymosi organizacija. [18] Pasienio policijos departamentas 2013 m.
balandžio mėn. įsigijo visą mobiliesiems daliniams
būtiną įrangą ir 30 patruliavimo automobilių. [19] Paskutinis Jungtinio readmisijos komiteto posėdis
įvyko 2013 m. birželio 12 d. [20] Pagal būtiniausius standartus, nustatytus Tarybos
direktyvoje 2008/115/EB dėl nelegaliai esančių
trečiųjų šalių piliečių grąžinimo. [21] Pagal Tarybos direktyvą 96/71/EB dėl
darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje. [22] Paskutinis Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto
posėdis įvyko 2013 m. birželio 12 d. [23] 2012 m. pirmosios instancijos sprendimai priimti
vidutiniškai per 107 dienas, taigi kur kas greičiau nei per nustatytą
6 mėnesių terminą. Priimant antrosios instancijos sprendimus
nagrinėjimas trunka kur kas ilgiau – vidutiniškai 401 dieną. Kol kas
dar nepriimti pirmosios arba apeliacinės instancijos sprendimai 82
atvejais (dėl 85 asmenų). [24] Nuo tada, kai pradėta taikyti ši procedūra,
priimta 17 sprendimų. 2013 m. sausio 1 d. Moldovos Respublikos
teritorijoje buvo 1998 asmenys be pilietybės (pripažinti, turintys
teisę nuolat gyventi šioje šalyje). [25] Metinė prekybos žmonėmis statistika:
2010 m. užregistruota 140 nusikaltimų, 2011 m. – 111,
2012 m. – 151; Paramos ir apsaugos centras 2010 m. pagalbą suteikė
355 aukoms, 2011 m. – 339 ir 2012 m. – 424. 2011 m. nustatyta
131 auka (VRM duomenimis), 2012 m. – 266. 2011 m. priimti 7 apkaltinamieji
nuosprendžiai, 2012 m. – 13. 2010 m. pagalba suteikta 9,6 proc. prekybos
vaikais aukų,, 2011 m. – 14 proc., 2012 m. – 13 proc. [26] Plane nustatytiems veiksmams įgyvendinti reikalingos
lėšos bus priskirtos 2012–2013 m. asignavimams iš valstybės
biudžeto ir vietos biudžetų finansuojamoms valdžios institucijoms, be to,
valdžios institucijoms bus teikiama išorės parama įgyvendinant konkrečius
projektus: parama Europos Tarybos Rytų partnerystės gero valdymo ir
kovos su korupcija projektui, Europos Komisijos parama projektui „Parama
tolesnei Moldovos Respublikos Vyriausybės veiklai kovojant su korupcija,
Vidaus reikalų ministerijos ir policijos reformai ir asmens duomenų
apsaugai“. [27] Ši sistema numatyto poveikio iki šiol nepadarė ir
požiūrio į viešojo sektoriaus sąžiningumą iš esmės
nepakeitė. Savo korupcijos rizikos įvertinimas dažniausiai buvo
atliekamas tik formaliai, o politinis nestabilumas kenkė gebėjimui
valdyti valstybės institucijas. Šiomis aplinkybėmis parengtų
patikimumo planų kokybė buvo nepatenkinama. Neseniai NKKC buvo
įgaliotas dalyvauti darbo grupių, kurioms pavesta analizuoti korupcijos
riziką, darbe ir teikti apie jį atsiliepimų; iki tol NKKC atliko
tik bendro pobūdžio priežiūros institucijos vaidmenį ir
negalėjo iš tiesų aktyviai dalyvauti procese. [28] Veiklos nepriklausomumas užtikrinamas skiriant NKKC
direktorių nustatyta tvarka, kad jo kadencija nesutaptų su
Vyriausybės, Parlamento ir Prezidento kadencijomis; NKKC direktorius ir jo
pavaduotojai skiriami pagal įstatymų nustatytus kvalifikacijos ir
politinio nepriklausomumo kriterijus; skyrimo ir atleidimo procese dalyvauja ne
viena, o daugiau institucijų; įstatymas reglamentuoja griežtas
atleidimo nebaigus kadencijos sąlygas. [29] Atliekant gyvenimo būdo patikrinimą asmens
gyvensena palyginama su jo teisėtomis pajamomis. [30] Projektas „Parama tolesnei Moldovos Respublikos
Vyriausybės veiklai kovojant su korupcija, Vidaus reikalų ministerijos
ir policijos reformai ir asmens duomenų apsaugai“. [31] Centrinę rinkimų komisiją sudaro
įvairių politinių partijų atstovai, joje yra trys visos
darbo dienos etatai ir samdoma 20 darbuotojų; daugiausia dirbama per
rinkimus. Centrinė rinkimų komisija turi turėti pakankamai
išteklių, kad galėtų veiksmingai ir aktyviai
prižiūrėti rinkimų kampanijų finansavimą ir apskritai
politines partijas. [32] Pinigų plovimo prevencijos ir kovos su juo biuras yra
Kamdeno turto susigrąžinimo tarpagentūrinio tinklo (CARIN) narys, turintis
stebėtojo statusą. [33] i) Gautus ekstradicijos prašymus Teisingumo ministerija
nagrinėja 3–4, Generalinė prokuratūra 2–3 mėnesius; ii)
gautus teismo pavedimus Teisingumo ministerija nagrinėja 2–3,
Generalinė prokuratūra – daugiausia 6 mėnesius; iii) gautus
prašymus pripažinti ir vykdyti baudžiamųjų bylų nuosprendžius
Teisingumo ministerija išnagrinėja maždaug per 3 mėnesius, o
teikiamus prašymus – per 4–5 mėnesius; iv) prašymus perduoti nuteistuosius
užsienio valstybėms Teisingumo ministerija išnagrinėja per 5–6
mėnesius. [34] Pagal šią konvenciją dviejų ar daugiau prie
jos prisijungusių valstybių kompetentingos institucijos gali
susitarusios įsteigti laikinas JTG konkrečiam tikslui pasiekti, kad
galėtų atlikti nusikalstamų veikų tyrimus vienoje ar
keliose iš susitariančiųjų valstybių. [35] Kontrolės tikslas – tikrinti, kaip teisėsaugos
institucijos organizuoto nusikalstamumo bylas identifikuoja, registruoja ir
apie jas praneša.