Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2013 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovakijos stabilumo programos /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */
Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2013 m. Slovakijos
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Slovakijos stabilumo programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei
koordinavimo[1],
ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[3], atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų
komitetu, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d.
Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui
įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo
strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės
politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms
sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas
Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) remdamasi Komisijos
pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė
rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos
bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010
m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo
politikos gairių[4],
kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires
valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę
ekonominę ir užimtumo politiką; (3) 2012 m. birželio
29 d. valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti
Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo,
kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos
veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas,
sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis
valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą
įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir
įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4) 2012 m. liepos 6 d.
Taryba priėmė rekomendaciją dėl Slovakijos 2012 m.
nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos
2011–2015 m. Slovakijos stabilumo programos; (5) 2012 m. lapkričio
28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą[5], kuria pradedamas 2013 m.
Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m.
lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
ataskaitą[6],
kurioje nenurodė, kad Slovakija yra viena iš valstybių narių,
dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (6) 2013 m. kovo 14 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas
finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo
veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą,
ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą,
atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos
augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą,
šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį
administravimą; (7) 2013 m. balandžio 24 d.
Slovakija pateikė 2013 m. nacionalinę reformų programą, o
2013 m. balandžio 30 d. – 2013 m. atnaujintą 2012–2016 m. stabilumo
programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų
sąsają, jos vertintos vienu metu; (8) remdamasi 2013 m.
stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Slovakija sumažino valdžios sektoriaus
deficitą nuo 7,7 % BVP 2010 m. iki 4,3 % BVP 2012 m.,
nes ėmėsi esminių konsolidavimo priemonių, ir remiantis
dabartiniais planais panaikins perviršinį deficitą. Makroekonominis
scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra
tikėtinas. Palyginti su Komisijos prognozėmis, valdžios
institucijų numatomas BVP augimas bus panašus, bet jo struktūra šiek
tiek skirsis. Programoje apibrėžtas biudžeto strategijos tikslas –
pasiekti tokią fiskalinę būklę, kuria būtų
užtikrintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Šiam tikslui
pasiekti Vyriausybė patvirtina tikslą nominalų deficitą
2013 m. sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės
vertės, laikantis Tarybos rekomendacijos pagal perviršinio deficito
procedūrą. Vidutinis metinis fiskalinių priemonių dydis
2010–2013 m. siekia 1,4 % BVP, t. y. gerokai daugiau už Tarybos
rekomenduotą 1 % BVP privalomą dydį. Tikimasi, kad už didžiąją
išlaidų sumažinimo dalį 2013 m. bus atsakinga vietos valdžia ir
kiti valdžios sektoriaus vienetai, kuriems centrinė valdžia neturi
tiesioginės įtakos. Todėl kyla rizika, kad tikslas gali
būti nepasiektas, taip pat turint omenyje praeityje pasitaikiusį išlaidų
perviršį. Programoje patvirtinama, kad ankstesnis -0,5 %
vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas 2018 m. Vidutinės
trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto
reikalavimus. Kalbant apie metus, einančius po numatomos perviršinio deficito
panaikinimo datos, (perskaičiuoto) struktūrinio biudžeto balanso
pagerėjimas yra tinkamas 2014 ir 2015 m. (atitinkamai 0,6 ir 0,7
proc. punkto BVP), bet būtų nepakankamas 2016 m. (0,3 proc.
punkto BVP). Numatoma, kad Slovakija laikysis išlaidų kriterijaus. Pagal
programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skola iki 2016 m. ir
toliau neviršys Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės.
Komisijos pavasario prognozėje numatomas skolos santykio padidėjimas
iki 54,6 % BVP 2013 m. ir 56,7 % BVP 2014 m. Siekdamos iš esmės sumažinti nominalų deficitą nuo
2011 m., valdžios institucijos taip pat mažino iš valdžios sektoriaus
biudžeto finansuojamas investicijas – tai gali būti netvaru ir
nepageidautina vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, be to,
ėmėsi vienkartinių priemonių. Vykdant konsolidavimą ir
konvergenciją ateityje reikės neliesti išlaidų augimą
skatinančiose kategorijose, pavyzdžiui, švietimo, inovacijų ir
transporto infrastruktūros srityse; (9) Slovakija turi galimybių
surinkti papildomų išteklių išplėsdama mokesčių
bazę, apribodama mokestinių prievolių nevykdymo bei
mokesčių slėpimo galimybes ir didindama mokesčių,
kurie mažiau kenkia augimui, pvz., nekilnojamojo turto ir aplinkos mokesčių,
vaidmenį. 2012 m. priimtas kovos su mokestiniu sukčiavimu
veiksmų planas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama PVM. Kad
strategija būtų sėkminga, reikia papildomų priemonių,
kuriomis visų pirma gerinama IT infrastruktūra, plečiama
valdžios institucijų kompetencija bei audito gebėjimai ir
užtikrinamos tolesnės teisminės procedūros; (10) 2012 m. Slovakija patvirtino
pensijų reformą ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui
didinti. Vis dėlto 4,9 % BVP ilgalaikio tvarumo atotrūkis
tebėra gerokai didesnis už 3 % BVP ES vidurkį. Iš esmės jis
rodo visuomenės senėjimo poveikį – pensijų išlaidos prie jo
prisideda 1,5 proc. punkto BVP, o sveikatos priežiūros išlaidos –
2 proc. punktais BVP. Turint omenyje tai, kad ilguoju laikotarpiu
Slovakijos sveikatos priežiūros išlaidos turėtų gerokai išaugti,
pažangą, daromą didinant pensijų tvarumą, reikės
derinti su sveikatos priežiūros reforma, kad būtų užtikrintas
viešųjų finansų tvarumas. Veiksmingų skatinamųjų
struktūrų ir kontrolės mechanizmų įvedimas
padėtų didinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų
veiksmingumą; (11) nedarbas tebėra viena iš
pagrindinių Slovakijos ekonomikos problemų. Pastaraisiais
mėnesiais Slovakija ėmėsi veiksmų aktyviai darbo rinkos
politikai reformuoti. Tačiau reformos sėkmė labai priklausys nuo
viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimo ją veiksmingai
įgyvendinti. Reikia papildomų tikslingesnių priemonių,
skirtų nepalankiausioje padėtyje esantiems bedarbiams.
Socialinės paramos skyrimas turėtų būti geriau susietas su
aktyvumo skatinimu, be to, mokesčių ir pašalpų sistemoje reikia
panaikinti neigiamas paskatas asmenims, kurie imasi mažai apmokamo darbo.
Moterų ir vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimo darbo rinkoje didinimas
padėtų didinti bendrą užimtumą ir pasiekti 2020 m.
nacionalinį užimtumo tikslą, kuris yra 72 %. Vis dėlto
motinoms sunkiau grįžti į darbo rinką, kol nėra
tinkamų vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų
metų vaikų, priežiūros galimybių; (12) jaunimo nedarbas Slovakijoje
yra vienas iš didžiausių Europos Sąjungoje. Nepaisant 2012 m.
reformos veiksmų švietimo kokybei ir atitikčiai darbo rinkos
poreikiams gerinti, perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką
tebėra sudėtingas, o švietimo sistema lėtai reaguoja į
darbo rinkos poreikius. Švietimo finansavimas vienam gyventojui yra labiau
palankus siekiant kiekybės, o ne kokybės, ir mažai lėšų
skiriama mokymo veiklai (mokytojams, medžiagai ir įrangai). Aukštojo
mokslo kokybės ir įmonių bei švietimo įstaigų
bendradarbiavimo gerinimas taip pat padėtų kurti tinkamai
veikiantį žinių trikampį, užtikrinti didesnį
investicijų į MTTP veiksmingumą bei patrauklumą ir didinti
Slovakijos ekonomikos inovacinius gebėjimus; (13) ne iki galo išnaudojamas darbo
jėgos potencialas aktualus ir nuo visuomenės atskirtoms
bendruomenėms, kurioms kyla didelių kliūčių patekti
į darbo rinką ir pasinaudoti švietimo sistema. Vis dėlto
2012 m. nesiimta veiksmingų priemonių ir nuo visuomenės
atskirtų bendruomenių, įskaitant romus, gyvenimo sąlygos
tebėra sudėtingos. Svarbu sparčiau gerinti nuo visuomenės
atskirtų grupių mokymosi rezultatus, taip pat taikyti tikslines
suaugusiesiems skirtas aktyvumo skatinimo priemones; (14) nors ir padaryta didelė
pažanga, Slovakija yra penktoje vietoje tarp daugiausia energijos
suvartojančių valstybių narių, tai galima iš dalies
paaiškinti tuo, kad pramonė jos ūkio struktūroje užima
didžiausią dalį (25,9 % BVP). Kartu elektros kainos yra
palyginti aukštos, visų pirma mažiesiems ir vidutiniams pramoniniams
vartotojams. Keletą pastarųjų metų Slovakija dėjo
pastangas iš dalies liberalizuoti energijos rinką, bet vis dar yra
galimybių pagerinti rinkos veikimą; visų pirma didinant
skaidrumą (taip pat ir tinklų tarifų nustatymo atžvilgiu) ir
gerinant reguliavimo sprendimų ekonominį pagrindą bei
nuspėjamumą. Taip pat yra galimybių gerinti tiekimo saugumą
ir nustatyti didesnio užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslus; (15) 2012 m. Slovakija
pradėjo didelę viešojo administravimo reformą, kad
pagerėtų piliečiams ir įmonėms skirtų
viešųjų paslaugų orientavimasis į klientą. Tačiau
šiuo etapu reforma netaikoma centrinei valdžiai ir bendrai jos kokybei bei
veiksmingumui. Kadangi nepadaryta teismų sistemos reformavimo pažangos,
teisminės procedūros vis dar ilgai trunka, visų pirma nemokumo
bylose, ir nepakankamai naudojamasi alternatyviais ginčų sprendimo
būdais. Pastaruoju metu Slovakija reformavo viešojo pirkimo taisykles,
taip pat padidino Viešųjų pirkimų tarnybos nepriklausomumą,
vis dėlto ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo
patirtis rodo, kad veiksmingas viešųjų pirkimų taisyklių taikymas
tebėra problema; (16) atsižvelgdama
į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos
ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo
programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija
įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei
ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių
ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų
nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos
Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į
Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose; (17) atsižvelgdama į šį
vertinimą, Taryba išnagrinėjo Slovakijos stabilumo programą ir
savo nuomonę[7]
visų pirma pateikė toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose; (18) atsižvelgdama į Europos
semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos
analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms,
kurių valiuta yra euro, skirtas rekomendacijas. Slovakija taip pat
turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir
laiku įgyvendintos, REKOMENDUOJA Slovakijai 2013–2014 m.
imtis šių veiksmų: 1. Pagal planą
įgyvendinti 2013 m. biudžetą, kad būtų tvariai
panaikintas perviršinis deficitas ir užtikrintos fiskalinės
priemonės, kurias Taryba nurodė rekomendacijose pagal perviršinio
deficito procedūrą. Panaikinus perviršinį deficitą, vykdyti
struktūrines koregavimo priemones, kurios Slovakijai sudarytų
sąlygas iki 2017 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio
tikslą. Stengtis nemažinti augimą didinančių išlaidų
ir aktyviau didinti valstybės išlaidų veiksmingumą. Remiantis
jau patvirtinta pensijų reforma, toliau didinti ilgalaikį
viešųjų finansų tvarumą mažinant finansavimo
atotrūkį viešojoje pensijų sistemoje ir didinant sveikatos
priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumą. 2. Sparčiau
įgyvendinti kovos su mokestiniu sukčiavimu veiksmų planą ir
toliau gerinti PVM surinkimą, visų pirma stiprinant
mokesčių administratoriaus analitinius ir audito gebėjimus.
Gerinti mokestinių prievolių vykdymą. Susieti nekilnojamojo
turto mokesčius su jo rinkos verte. 3. Imtis priemonių siekiant
padidinti viešųjų užimtumo tarnybų galimybes bedarbiams teikti
individualizuotas paslaugas, taip pat sustiprinti aktyvumo skatinimo
priemonių ir socialinės paramos sąsają. Veiksmingiau mažinti
ilgalaikį nedarbą taikant aktyvumo skatinimo priemones ir teikiant
individualiems poreikiams pritaikytą mokymą. Gerinti vaikų,
visų pirma mažesnių negu trejų metų vaikų,
priežiūros galimybes. Mažinti mažai uždirbantiems darbuotojams
susidarantį mokesčių pleištą ir pritaikyti išmokų
sistemą. 4. Aktyviau mažinti didelį
jaunimo nedarbą, pvz., įgyvendinant Jaunimo garantijų
iniciatyvą. Imtis veiksmų paskatinti jaunimą tapti mokytojais ir
gerinti mokymosi rezultatus. Profesinio rengimo ir mokymo srityje sudaryti geresnes
galimybes mokytis darbo vietoje. Aukštojo mokslo srityje sukurti labiau į
darbo rinką orientuotų bakalauro programų. Skatinti
veiksmingą žinių perdavimą skatinant akademikų,
mokslininkų ir įmonių sektoriaus bendradarbiavimą. Aktyviau
gerinti nuo visuomenės atskirtų bendruomenių, įskaitant
romus, galimybes gauti kokybišką ir įtraukųjį
ikimokyklinį ir mokyklinį ugdymą. 5. Aktyviau gerinti energijos
rinkos veikimą; visų pirma gerinti tarifų nustatymo mechanizmo
skaidrumą, didinti reguliavimo institucijos atskaitomybę. Stiprinti
jungtis su kaimyninėmis šalimis. Didinti energijos vartojimo
efektyvumą, visų pirma statybų ir pramonės sektoriuose. 6. Iš dalies pakeisti
įstatymą dėl valstybės tarnybos, kad sustiprėtų
valstybės tarnybos nepriklausomumas. Gerinti žmogiškųjų išteklių
valdymą viešojo administravimo įstaigose. Aktyviau stiprinti
pagrindinių ministerijų analitinius gebėjimus, be kita ko,
siekiant gerinti ES lėšų įsisavinimą. Įgyvendinti
priemones teismų sistemos veiksmingumui gerinti. Populiarinti
alternatyvaus ginčų sprendimo procedūras ir skatinti dažniau
jomis naudotis. Priimta Briuselyje Tarybos
vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] COM(2013) 375 final. [3] P7_TA(2013)0052 ir P7_TA(2013)0053. [4] 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/238/ES. [5] COM(2012) 750 final. [6] COM(2012) 751 final. [7] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2
dalį.